PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 215/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení vyrovnávacího cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. ZAHÁJENÍ ŠETŘENÍ
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 22. února 2012 o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. ledna 2012 sdružení EUROFER (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících v tomto případě více než 70 % celkové výroby určitých výrobků z oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečný důvod k zahájení řízení.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení oznámila Komise před zahájením šetření vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, podle nějž způsobuje subvencovaný dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Čínská vláda byla vyzvána ke konzultacím, aby se vyjasnily otázky uvedené v podnětu a dosáhlo se řešení na základě dohody. Čínská vláda nabídku ke konzultacím přijala a tyto konzultace následně proběhly. Řešení na základě vzájemné dohody se v rámci těchto konzultací nedosáhlo. Bylo však řádně přihlédnuto ke stanoviskům, jež k tvrzením v podnětu předložila čínská vláda a jež se týkaly nenapadnutelnosti daných programů. V návaznosti na konzultace předložila čínská vláda vlastní podání.
1.2. ANTIDUMPINGOVÉ ŘÍZENÍ
(4)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala Evropská komise dne 21. prosince 2011 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR.
(5)
Dne 20. září 2012 uložila Komise nařízením (EU) č. 845/2012 (4) na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR prozatímní antidumpingové clo.
(6)
Analýza újmy provedená v rámci tohoto antisubvenčního šetření a analýza újmy provedená v rámci souběžně probíhajícího antidumpingového šetření jsou shodné, neboť definice výrobního odvětví Unie, reprezentativních výrobců v Unii a období šetření jsou v obou šetřeních stejné. Z tohoto důvodu byly připomínky týkající se aspektů újmy předložené v kterémkoli z těchto řízení zohledněny v obou řízeních.
1.3. STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(7)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(8)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. října 2010 do 30. září 2011. Tyto informace byly požadovány podle článku 27 základního nařízení, aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, umožnit jí tyto vzorky vybrat. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(9)
Zpočátku poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku 19 čínských vyvážejících výrobců nebo skupin výrobců. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 27 základního nařízení vybrala Komise původně vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců. Nicméně jeden z vyvážejících výrobců zahrnutých v tomto vzorku svoji spolupráci ukončil. Byl tudíž nahrazen následujícím vyvážejícím výrobcem s nejvyšším objemem vývozu do Unie. Po oznámení i tento vyvážející výrobce spolupráci ukončil.
(10)
Aby nedošlo k dalším prodlevám v řízení bylo rozhodnuto omezit výběr vzorku na dvě skupiny vyvážejících výrobců, které vykazovaly nejvyšší objem vývozu do Unie, tj. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení, a Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení. Vzorek těchto dvou skupin vyvážejících výrobců slouží jako základ pro stanovení míry subvencování těchto skupin, jakož i míry subvencování v případě všech spolupracujících výrobců nezahrnutých ve vzorku v souladu s čl. 15 odst. 2 a 3 základního nařízení.
(11)
Pokud jde o výrobce v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze šesti výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a jež byli vybráni na základě prodeje, objemu výroby, velikosti a zeměpisné polohy v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představují 46 % výroby v Unii a 38 % prodeje v Unii. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Jeden výrobce v Unii uvedl, že si nepřeje být do vzorku zařazen, a byl proto nahrazen následujícím největším výrobcem.
(12)
Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(13)
Komise zaslala dotazníky zástupcům vlády ČLR, dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, 14 dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti spolupracujícím dovozcům v Unii a známým uživatelům.
(14)
Odpovědi byly obdrženy od zástupců ČLR, devíti vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a deseti uživatelů.
(15)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla rozhodnout o subvencování, výsledné újmě a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto státních orgánů a společností:
a)
vláda Čínské lidové republiky:
-
Čínské ministerstvo obchodu, Peking, Čína
b)
výrobci v Unii:
-
ArcelorMittal Belgium, Belgie, a prodejní společnost ve spojení ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lucembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Polsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Německo,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakousko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (dříve pod názvem Myriad SA), Francie,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené království.
c)
skupiny vyvážejících výrobců (a společností ve spojení) v ČLR:
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a společnost, která je s ní ve spojení, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
d)
dovozci v Unii:
-
ThyssenKrupp Mannex, Německo
-
Macrometal, Hamburk, Německo.
(16)
Všechny strany byly následně informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je zamýšleno doporučit uložení konečných vyrovnávacích cel na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR (dále jen „zveřejnění konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly ke konečným informacím vyjádřit.
(17)
Komentáře předložené zúčastněnými stranami byly vzaty v úvahu a příslušně zohledněny.
1.4. OBDOBÍ ŠETŘENÍ A POSUZOVANÉ OBDOBÍ
(18)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. DOTČENÝ VÝROBEK
(19)
V oznámení o zahájení řízení byl výrob0ek, který je předmětem šetření, definován jako určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující více než 70 % hmotnostních zinku).
2.2. ŽÁDOSTI O VYLOUČENÍ VÝROBKU
(20)
Čínské sdružení železa a oceli, dva vývozci a dva uživatelé navrhli vyloučit pět druhů výrobků. Tyto žádosti byly obdrženy a byly analyzovány takto:
2.2.1. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM POTAŽENÁ CHROMEM NEBO CÍNEM
(21)
Uživatel oceli s organickým povlakem předložil požadavek, aby ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem byla vyloučena z definice výrobku. Šetřením bylo zjištěno, že kovový povlak z chromu nebo cínu činí tento typ výrobku fyzicky a technicky odlišným od oceli s organickým povlakem, která je předmětem šetření. Navíc ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem je používána téměř výhradně při výrobě obalů potravin a kabelů. A konečně, výrobní odvětví Unie vysvětlilo, že nemělo v úmyslu zahrnout výše uvedený typ výrobku do daného šetření. Vzhledem k shora uvedeným důvodům není ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem zahrnuta do definice výrobku.
2.2.2. PLECHY VÁLCOVANÉ ZA TEPLA S OCHRANNÝM NÁTĚREM, AŤ ORGANICKÝM ČI ANORGANICKÝM
(22)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť uvedené výrobky nespadají pod kódy KN v rámci šetření. Účelem nátěru nebo povlaku je pouze ochrana proti korozi, a výrobky proto patří do položky KN 7208, a nikoliv do položky KN 7210. Plechy válcované za tepla s ochranným nátěrem, ať organickým či anorganickým, nejsou zahrnuty do definice výrobku, a proto z ní nemohou být vyňaty.
2.2.3. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM O TLOUŠŤCE SUBSTRÁTU MEZI 0,6 A 2,0 MM
(23)
Čínské sdružení železa a oceli a dva vývozci požadovali vyloučení oceli s organickým povlakem o tloušťce substrátu mezi 0,6 a 2,0 mm, která představuje 5-10 % vývozu z Číny, přičemž tvrdili, že přímá konkurence mezi čínským vývozem a výrobním odvětvím Unie existuje pouze v případě oceli s organickým povlakem o tloušťce substrátu mezi 0,6 a 2,0 mm.
(24)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť jak čínští vývozci, tak výrobní odvětví Unie vyrábějí a prodávají ocel s organickým povlakem o tloušťce substrátu mezi 0,6 a 2,0 mm, a tyto výrobky si tudíž jasně konkurují. Nebyly poskytnuty žádné důkazy, které by nasvědčovaly tomu, že ocel s organickým povlakem o tloušťce substrátu menší než 0,6 mm nekonkuruje oceli s organickým povlakem o tloušťce substrátu větší než 0,6 mm, a že by tedy šlo o různé typy výrobků. Ocel s organickým povlakem o tloušťce substrátu větší než 0,6 mm má stejné fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití, a jedná se tedy o totožný výrobek.
2.2.4. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM SE SUBSTRÁTEM POTAŽENÝM SLITINOU HLINÍK-ZINEK
(25)
Dva dovozci tvrdili, že pouze čtyři výrobci v Unii mají osvědčení na výrobu tohoto typu výrobku a že ve skutečnosti jej vyrábí pouze jedna společnost. Rovněž tvrdili, že tento výrobek se liší od oceli s organickým povlakem potažené zinkem, pokud jde o vlastnosti výrobku.
(26)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť oba typy jsou zaměnitelné a jejich použití se překrývá, přičemž přinejmenším dva spolupracující výrobci Unie vyráběli tento typ výrobku během období šetření. Je třeba poznamenat, že pouze jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce vyvážel tento typ výrobku do Unie během období šetření.
2.2.5. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM SE SUBSTRÁTEM POTAŽENÝM SLITINOU ZINKU
(27)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť na rozdíl od tvrzení jednoho uživatele, je tento výrobek vyráběn a prodáván ve významném množství několika výrobci Unie a má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečné použití jako ostatní typy oceli s organickým povlakem.
2.3. ŽÁDOSTI O ZAHRNUTÍ VÝROBKU
(28)
Jedno sdružení požadovalo, aby ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem zařazená pod kód TARIC 7210122010 a 7210500010 byla zahrnuta do definice výrobku. Tento požadavek byl zamítnut, neboť na uvedené kódy se původní podnět nevztahuje a výrobky, které spadají pod dané kódy, mají jiné fyzikální a technické vlastnosti než výrobky zahrnuté v podnětu.
2.4. DOTČENÝ VÝROBEK
(29)
Vzhledem k vyloučení oceli s organickým povlakem potažené chromem nebo cínem, jak je popsáno v 21. bodě odůvodnění, je definice dotčeného výrobku příslušně upravena.
(30)
Dotčeným výrobkem jsou tedy určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a s výjimkou oceli s organickým povlakem potažené chromem nebo cínem v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
2.5. OBDOBNÝ VÝROBEK
(31)
Šetření ukázalo, že ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a ocel s organickým povlakem dovážená do Unie z ČLR mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(32)
Čínská vláda a čínští vyvážející výrobci zahrnutí do vzorku poskytli odpovědi na dotazník a souhlasili s inspekcemi na místě za účelem ověření odpovědí.
(33)
Pokud jde o čínskou vládu, Komise jí po analýze odpovědí na dotazník zaslala písemné upozornění na nedostatky a dvě oznámení o inspekci. Poskytla čínské vládě dostatek času na přípravu a předložení vlastního vyjádření, kdykoli ji o to čínská vláda s uvedením důvodů požádala. Ve skutečnosti byly lhůty čínské vládě výrazně prodlouženy, tj. lhůta pro odpověď na dotazník byla prodloužena o 20 dní, čímž byla konečná lhůta na předložení odpovědi na dotazník prodloužena na 57 dní a 25 dní v případě odpovědi na písemné upozornění na nedostatky.
(34)
Ve svých odpovědích na dotazník, písemná upozornění na nedostatky a různá další podání poskytla čínská vláda informace, které se týkaly pouze programů používaných vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a tvrdila, že by se od ní nemělo žádat, aby odpovídala na otázky týkající se údajných subvenčních programů dostupných rovněž pro výrobce nezařazené do vzorku nebo výrobce, kteří se nepřihlásili.
(35)
S tímto požadavkem vyjádřila Komise zdvořilý nesouhlas a vysvětlila čínské vládě, že účelem dotazníku, který jí byl zaslán, je poskytnout Komisi informace o subvencování výrobního odvětví oceli s organickým povlakem v Číně a zjistit, do jaké míry je subvencován dovoz dotčeného výrobku do Unie. Komise informovala čínskou vládu o tom, že od ní vyžaduje podrobnější informace k rozsahu subvencování, aby mohla řešit případy, v nichž vývozci, kteří údajně obdrželi výhody podle konkrétních subvenčních programů, jež nebyly k dispozici společnostem zařazeným do vzorku nebo spolupracujícím společnostem, hrubě nespolupracují, a dále i případné žádosti pro individuální posouzení podané spolupracujícími vyvážejícími výrobci. Čínská vláda však svůj přístup nezměnila a neposkytla informace o většině ostatních programů subvencí uvedených ve stížnosti, nicméně nepoužitých společnostmi zařazenými do vzorku.
(36)
Před konáním inspekcí na místě požádala čínská vláda Komisi o další písemné informace, zejména o kompletní seznam dotazů, jež Komise zamýšlela během inspekcí položit, a o seznam vládních útvarů, jež se měly inspekcí účastnit. Bylo namítáno, že v případě, že tyto informace nebudou čínské vládě poskytnuty „nebude si vědoma toho, co mělo být připraveno nebo by mohlo být očekáváno v průběhu inspekce“, a že oznámení o inspekci „rozhodně neposkytuje žádnou informaci o tom, co přesně Komise hodlá ověřovat …“.
(37)
Komise nemohla žádosti čínské vlády vyhovět. V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise splnila všechny příslušné podmínky čl. 26 základního nařízení. Čínské vládě bylo zasláno podrobné oznámení o inspekci, v němž byl potvrzen program návštěvy (termíny a skupina programů, jež měly být projednávány v jednotlivé dny, kdy měla inspekce probíhat) a v němž byla čínská vláda požádána o to, aby byli přítomni zástupci orgánů odpovědných za příslušné programy a úředníci, kteří se podíleli na přípravě podání čínské vlády. Komise před provedením inspekcí na místě dále ozřejmila, že orgány odpovědné za programy, jež jsou předmětem šetření, jakož i úředníky, kteří jsou nejvíce povoláni k účasti na inspekcích a k zodpovídání dotazů, může určit pouze čínská vláda. Pokud jde o seznam konkrétních otázek, Komise vysvětlila, že právní předpisy EU (ani požadavky WTO) tento seznam nevyžadují a že účelem tohoto šetření je ověřit odpověď čínské vlády na dotazník a příslušná doplňková podání; inspekce se proto bude řídit strukturou těchto dokumentů. Komise dále vysvětlila, že se pokusí získat a objasnit další informace potřebné pro probíhající řízení, avšak konkrétní formulace dotazů kladených v této souvislosti bude záviset na odpovědích čínské vlády na původní ověřování jejích odpovědí. Komise dále čínskou vládu před provedením inspekcí na místě upozornila, že odmítnutí, pokud jde o poskytování potřebných informací či o pomoc orgánu provádějícímu šetření při ověřování informací a údajů pokládaných za nezbytné pro účely řízení, by mohlo postup šetření vážně ohrozit. Čínská vláda byla dále upozorněna na důsledky ustanovení článku 28 základního nařízení.
(38)
Během inspekce na místě u čínského ministerstva obchodu v Pekingu se Komise v souladu s článkem 11 a 26 základního nařízení snažila předložené informace ověřit na základě podkladů použitých při přípravě odpovědi čínské vlády. Předběžně přitom dospěla k závěru, že vzhledem k nedostatku dostupných údajů a podkladů nelze odpověď na dotazník řádně ověřit. Určité informace navíc nebyly předloženy vůbec, přestože o ně Komise výslovně požádala, a část dotazů zůstala jednoduše nezodpovězena. Čínská vláda byla následně upozorněna na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení.
(39)
Čínská vláda rovněž uvedla, že Komise na ni ukládá neodůvodněnou zátěž a že v dotazníku a následném písemném upozornění na nedostatky požaduje nepodstatné a nadbytečné informace.
(40)
S ohledem na požadované informace je třeba poznamenat, že Komise požadovala informace, jež jsou pokládány za nezbytné pro reprezentativní zjištění, a zůstala ve svých požadavcích důsledná, když během šetření vyžadovala tytéž údaje a informace a čínskou vládu žádala o vysvětlení předložených informací a jejich vlivu na programy, jež byly předmětem šetření. Jinými slovy, Komise požadovala pouze informace, které byly nutné pro posouzení toho, zda dochází k subvencování a v jaké míře je pro dotčený výrobek dostupné na základě dalších údajných subvenčních programů v podnětu. Tyto informace by byly umožnily stanovit odpovídající výši poskytnuté subvence podle dalších subvenčních programů, jichž se šetření týká, dostupných nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům. Vzhledem k tomu, že zástupci ČLR ani nespolupracující vyvážející výrobci neposkytli potřebné informace k určení, zda nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům byly k dispozici další subvenční programy, došla Komise na základě nejspolehlivějších dostupných údajů k závěru, že další údajné subvenční programy byly nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům skutečně k dispozici a při výpočtu výše výhody poskytnuté prostřednictvím těchto programů vycházela z nejspolehlivějších dostupných údajů.
3.2. INDIVIDUÁLNÍ ZJIŠŤOVÁNÍ
(41)
Dva spolupracující vyvážející výrobci, tj. Union Steel China (Union Steel) a Shenzhen Shenzhen Sino Master Steel Co. Ltd., předložili podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení žádosti o individuální zjišťování. Oběma žádostem o individuální zjišťování nebylo možné vyhovět, neboť vzhledem k vysokému počtu údajných subvenčních programů a časové náročnosti antisubvenčního šetření by to bylo neúměrně zatěžující a mohlo by to zabránit včasnému ukončení šetření.
(42)
Společnost Union Steel již byla nicméně jednotlivě šetřena v souběžném antidumpingovém šetření, a individuální rozpětí újmy u této společnosti bylo tedy vypočteno.
(43)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda poskytla pouze odpověď týkající se programů využívaných vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, jak je vysvětleno výše ve 34. bodě odůvodnění, bylo v podstatě nemožné analyzovat některé ze subvenčních programů, jež možná využívá společnost Union Steel. Proto byla na základě dostupných údajů podle článku 28 základního nařízení přidělena této společnosti průměrná subvenční sazba použitelná pro ostatní spolupracující společnosti.
3.3. KONKRÉTNÍ PROGRAMY
(44)
Na základě informací uvedených v podnětu si Komise vyžádala informace týkající se těchto programů, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence ze strany vládního orgánu:
I)
Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
-
Poskytování vstupů za cenu nižší než přiměřenou: ocel válcovaná za tepla nebo za studena
-
Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
-
Programy zásobování vodou za cenu nižší než přiměřenou
-
Programy zásobování elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
-
Program zásobování elektrickou energií a vodou za cenu nižší než přiměřenou v provincii Jiangsu
-
Poskytování různých vstupů za cenu nižší než přiměřenou
II)
Zvýhodněné půjčky a úrokové sazby pro výrobní odvětví oceli s organickým povlakem
III)
Kapitálové programy
-
Swapy dluhů za aktiva
-
Doplnění základního kapitálu
-
Nevyplacené dividendy
IV)
Programy týkající se daně z příjmu a ostatních přímých daní
-
Daňová politika pro odpočet výdajů na výzkum a vývoj
-
Daňové úlevy pro centrální a západní regiony
-
Slevy na dani z příjmu za nákup výrobního zařízení vyrobeného na vnitřním trhu
-
Preferenční daňová politika pro společnosti, které využívají nejnovější a špičkové technologie
-
Úlevy na dani z příjmu pro podniky, které se zabývají komplexním využívání zdrojů („zvláštní suroviny“)
-
Daňová úleva na nákup speciálního zařízení
-
Preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu
-
Osvobození od daně z příjmu u investic do technologické obnovy na vnitrostátní úrovni
-
Různé místní daňové slevy (provincie Shandong, Chongqing, město Guangxi regionu Zhuang, daňová zvýhodnění pro rozvoj centrálních a západních regionů)
-
Osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
-
Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně pro výrobní subjekty se zahraničními investicemi
-
Místní programy osvobození od daně z příjmu a jejího snížení pro výrobní podniky se zahraničními investicemi
-
Slevy na dani z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená na domácím trhu
-
Subvence na daň z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy
V)
Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
-
Dovozní clo a osvobození od DPH pro subjekty se zahraničními investicemi a některé domácí podniky používající dovážené zařízení v podporovaných odvětvích
-
Vracení DPH subjektům se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená na domácím trhu
-
Odpočet DPH u dlouhodobých aktiv v centrálním regionu
-
Jiné daňové výsady města Ma'anshan
VI)
Grantové programy
-
Program „China World Top Brand“
-
Program „Famous Brands“
-
Fond projektu pro státní klíčové technologie
-
Programy na snížení antidumpingových právních poplatků
VII)
Nákup zboží vládou za cenu vyšší než přiměřenou
VIII)
Jiné regionální programy
-
Subvence poskytované v zóně Tianjin Binhai New Area a Tianjin Economic and Technological Development Area
-
Programy týkající se severovýchodního regionu
-
Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Jiangsu
-
Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Hebei
IX)
Subvence ad hoc uvedené v podnětu
3.3.1. DODÁNÍ ZBOŽÍ NEBO POSKYTNUTÍ SLUŽEB VLÁDOU ZA CENU NIŽŠÍ NEŽ PŘIMĚŘENOU
3.3.1.1. Poskytování oceli válcované za tepla a za studena za cenu nižší než přiměřenou
(45)
V podnětu se tvrdilo, že čínská vláda kontroluje některá dodavatelská odvětví a výrobky s cílem poskytnout výrobcům oceli s organickým povlakem vstupy za příznivé ceny. Na tomto základě získávají výrobci oceli s organickým povlakem vyrovnávací subvence prostřednictvím nákupu státem vyráběné oceli válcované za tepla a za studena od státem vlastněných podniků za cenu nižší než tržní, a tudíž za cenu, která je pro státem vlastněné podniky nižší než přiměřená.
(46)
Komise požadovala od čínské vlády podrobné informace o státem vlastněných podnicích, které poskytují čínským vyvážejícím výrobcům oceli s organickýcm povlakem ocel válcovanou za tepla a za studena, s cílem ověřit tvrzení uvedená v podnětu a zjistit, zda tyto státem vlastněné podniky jsou veřejnoprávními subjekty. Komise konkrétně vytvořila k dotazníku pro čínskou vládu dodatek B určený pro státem vlastněné podniky a vyzvala čínskou vládu, aby poskytla informace požadované v tomto dodatku. V písemném upozornění na nedostatky Komise znovu požádala čínskou vládu, aby poskytla informace žádané v dodatku B a vyzvala ji, aby odpovědi koordinovala s příslušnými státem vlastněnými podniky.
(47)
Čínská vláda však neposkytla odpověď na žádnou z otázek v dodatku B ani neposkytla podstatné informace požadované v hlavní části dotazníku (např. pokud jde o vlastnictví a kontrolu státem vlastněných podniků v odvětví oceli ze strany čínské vlády a o její zapojení do reorganizace čínského ocelářského průmyslu). Místo toho, aby čínská vláda poskytla požadované informace, uvedla ve své odpovědi na dotazník, že žadatelé nebyli schopni prokázat, že výrobci oceli válcované za tepla a za studena jsou veřejnoprávními subjekty.
(48)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády musela Komise prozkoumat další nejlepší možné dostupné informace. Komise tento postup oznámila čínské vládě. Při posuzování, zda státem vlastněné podniky, které čínským vyvážejícím výrobcům oceli s organickým povlakem poskytují ocel válcovanou za tepla a za studena, jsou veřejnoprávními subjekty, vzala Komise v úvahu omezené informace poskytnuté čínskou vládou, informace uvedené v podnětu, veřejně dostupné věcné informace z podobných řízení vedených jinými vyšetřovacími orgány, jakož i další veřejně dostupné informace, a založila své závěry na celkovém souhrnu informací k danému spisu.
a) Státem vlastněné podniky, které vývozcům oceli s organickým povlakem poskytují ocel válcovanou za tepla a za studena, jsou veřejnoprávními subjekty
(49)
Žadatel tvrdí, že státem vlastněné podniky v Číně jsou veřejnoprávními orgány ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení, které poskytují zboží (ocel válcovanou za tepla a za studena) výrobcům oceli s organickým povlakem za cenu nižší než tržní, a tím je zvýhodňují.
(50)
Odvolací orgán WTO ve své zprávě „Spojené státy - Konečná antidumpingová a antisubvenční cla na některé výrobky z Číny“ (5) (zpráva odvolacího orgánu) definoval veřejnoprávní subjekt jako entitu, která „má či vykonává vládní pravomoci nebo je jimi pověřena“ (6). Podle odvolacího orgánu je pro veřejnoprávní orgány rovněž charakteristický „výkon vládních funkcí“ (7), které by „za běžných okolností v rámci právního řádu příslušného Člena vykonávala státní moc“ (8).
(51)
S ohledem na závěry odvolacího orgánu WTO jsou analyzovány dvě otázky, tj. a) zda dotčené státem vlastněné podniky vykonávají funkce, jež jsou v Číně běžně považovány za součást výkonu státní moci a b) v případě, že ano, zda přitom jednají z pověření vlády.
(52)
V kontextu čínské vlády existují dostatečné důkazy svědčící o tom, že vláda je plně zapojena do řízení hospodářství. Ústřední úloha čínské vlády v oblasti hospodářství je zaručena Ústavou Čínské lidové republiky. Ustanovení článku 7 ústavy zní: „Státní hospodářství je odvětví socialistického hospodářství ve vlastnictví lidu; je hlavní silou v národním hospodářství. Stát zajišťuje upevnění a růst státního hospodářství.“ Podobně zní článek 15 ústavy: „Stát provádí hospodářské plánování na základě socialistického veřejného vlastnictví.“ Rovněž Ústava Komunistické strany Číny stanoví primární úlohu veřejného vlastnictví, např. preambule Ústavy Komunistické strany Číny zní: „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli …“ Rovněž různé pětileté plány vyhlášené národní komisí pro rozvoj a reformy a přijaté čínským nejvyšším výkonným orgánem Státní radou poukazují na velmi silnou kontrolu hospodářství ze strany čínské vlády.
(53)
Pokud jde o odvětví oceli, z informací ve spisu vyplývá, že státem vlastněné podniky vyrábějící v Číně ocel válcovanou za tepla a za studena často vykonávají popsané vládní funkce, mimo jiné v odvětvových plánech pro železářský a ocelářský průmysl. Tyto plány potvrzují rozhodnutí čínské vlády úzce se zapojit do řízení a rozvoje odvětví oceli v Číně, a proto jejich příslušné provádění státem vlastněnými podniky může být považováno za součást vládních postupů. Plány stanoví cíle pro veškeré subjekty v odvětví výroby železa a oceli a řídí celé odvětví, aby bylo stanovených cílů dosaženo. Čínská vláda ve skutečnosti používá státem vlastněné železářské a ocelářské podniky jako prodlouženou ruku státu za účelem dosažení cílů stanovených v těchto plánech.
(54)
Vyhláška č. 35 národní komise pro rozvoj a reformy - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu mimo jiné nastiňuje politiku, která má snížit počet podniků zabývajících se hutnictvím železa a oceli a stanoví cíle pro výstupy pro ty skupiny podniků, které jsou mezi 10 nejúspěšnějšími na domácím trhu (článek 3); pokud jde o výrobní kapacitu zakazuje zřízení nových železářských a ocelářských sdružených podniků (článek 10), stanoví podmínky pro přístup do odvětví železa a oceli na úrovni zařízení a rovněž udává technické a hospodářské ukazatele, jimiž se mají železářské a ocelářské podniky řídit (článek 12), stanoví pravidla pro změny v organizační struktuře ocelářských podniků (článek 20), spravuje investice (články 22, 23), podmiňuje přístup k finančním fondům (články 25, 26), dává státu právo zasahovat do nákupu surovin (článek 30).
(55)
Dvanáctý pětiletý rozvojový plán pro ocelářský průmysl shrnuje dosažení cílů stanovených v předchozím plánu, zahrnuje vývoj strategie a stanoví cíle pro celý ocelářský průmysl. Podobně jako vyhláška č. 35 stanoví velmi specifické cíle na úrovni průmyslových klastrů (Oddíl III.(III).6), podporuje některé projekty a jiné ne (Oddíl IV(IV)) a při podpoře železářského a ocelářského průmyslu v různých provinciích se chová diskriminačně (Oddíl IV(V), podporuje velké ocelářské podniky a přiznává vedoucí úlohu největším státem vlastněným čínským výrobcům oceli, jako je Bao Steel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel atd. (9) Plán rovněž posiluje regulaci a řízení výrobní činnosti stávajících ocelářských podniků (Oddíl V(IV).
(56)
Zákon Čínské lidové republiky o státních prostředcích podniků rovněž zavazuje státem vlastněné podniky (nebo podniky se státními investicemi, které jsou v tomto zákoně zmiňovány), aby dodržovaly státní průmyslovou politiku (10). Podobně Předběžná opatření pro dohled a správu investic ústředních podniků ukládají státem vlastněným podnikům (podnikům se státními investicemi), aby se řídily plány rozvoje a průmyslovou politikou státu (11). Podle Opatření týkajících se správy rozvojových strategií a plánů ústředních podniků všechny podniky se státními investicemi musí vytvořit rozvojový a strategický plán, který musí přezkoumat a schválit komise Státní rady pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Při provádění tohoto přezkumu a před samotným schválením musí komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv vzít mimo jiné v úvahu, zda je daný plán v souladu se státním plánováním rozvoje a průmyslovou politikou a zda je či není v souladu se strategickou úpravou podoby a struktury státního hospodářství (12).
(57)
Konkrétní příklady provádění opatření popsaných v plánech, jako je přesídlení Capital Steel Corporation (13) nebo četné fúze ocelářských podniků (14) ukazují, že plány nejsou pouze orientačními dokumenty sloužícími jako pokyny, ale že vyúsťují v konkrétní opatření podnikaná státem v něm vlastněných ocelářských podnicích (zastoupeným Národní komisí pro rozvoj a reformy a Státní radou).
(58)
Podniky zahrnuté v plánech musí dodržovat a provádět všechna specifická opatření popsaná v předchozích bodech odůvodnění. Byl učiněn závěr, že tímto přímým zapojením vlády do obchodního chování ocelářských podniků fungují státem vlastněné ocelářské podniky jako prodloužená ruka vlády při výkonu vládních funkcí, což následně vede k plnění cílů stanovených v daných plánech.
(59)
Poté, co bylo zjištěno, že státem vlastněné podniky vykonávají vládní funkce, zůstává otázka, zda při tomto výkonu jednají z pověření vlády. V tomto ohledu je zásadní otázkou, zda je vláda opravdu kontroluje (15). Pokud tomu tak je, je vhodné s ohledem na všechny příslušné důkazy vymezit, že státem vlastněné podniky jsou prodlouženou rukou vlády a účinně provádí politiku stanovenou ve výše uvedených plánech.
(60)
Níže popsaná vládní kontrola naznačuje, že státem vlastněné podniky mají či vykonávají vládní pravomoci nebo jsou jimi pověřeny. Kontrola může být mimo jiné uplatňována prostřednictvím státního vlastnictví, správních předpisů a zapojení komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, správní rady a vládních plánů.
(61)
Jak již bylo uvedeno v předchozím textu, který se týká nedostatečné spolupráce (46.-48. bod odůvodnění), čínská vláda nepředložila požadované informace o vlastnické struktuře výrobců oceli válcované za tepla a za studena. V odpovědi na dotazník, čínská vláda předložila seznam 54 podniků, v nichž je čínská vláda největším akcionářem, avšak v průběhu inspekce na místě uvedla, že tento seznam není správný a rovněž zahrnuje podniky v soukromém vlastnictví. Čínská vláda tento seznam neopravila a ani neuvedla, které společnosti jsou v soukromém vlastnictví a které jsou vlastněny čínskou vládou. Vzhledem k nedostatečné spolupráci musela Komise prozkoumat další důkazy obsažené ve spisu, jakož i veřejně dostupné informace.
(62)
Žadatel poskytl důkazy o tom, že hlavní výrobci oceli válcované za tepla a za studena jsou ve vlastnictví státu, a předložil v tomto ohledu podrobné informace v příloze 10 daného podnětu (16). Rovněž ostatní veřejně dostupné údaje (17) potvrzují, že čínská vláda má vlastnický podíl v mnohých podnicích vyrábějících ocel válcovanou za tepla a za studena.
(63)
S ohledem na všechny informace týkající se daného spisu lze logicky dojít k závěru, že čínská vláda má významný vlastnický podíl v mnohých čínských podnicích vyrábějících ocel válcovanou za tepla a za studena.
(64)
Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv vykonává odpovědnosti státu jakožto investora a řídí státem vlastněná aktiva podléhající jejímu dohledu. Je třeba poznamenat, že přestože čínská vláda v odpovědi na dotazník a následná podání tvrdila, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv není zapojena do obchodní činnosti státem vlastněných podniků a toto tvrzení podpořila odkazem na článek 7 Prozatímních opatření pro dohled a správu státem vlastněných aktiv podniků (18), ostatní články téhož zákona a také další údaje ze spisu (19) vedou k opačnému závěru.
(65)
Ve skutečnosti z odpovědi čínské vlády na antisubvenční dotazník vyplývá, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, schválená Státní radou, jmenuje a odvolává vedoucí pracovníky jednotlivých podniků pod dohledem a hodnotí jejich výkony prostřednictvím právních postupů. Na podniky pod dohledem rovněž vyvíjí tlak, aby prováděly hlavní zásady a politiky, je odpovědná za hlavní řízení státem vlastněných aktiv podniků a řídí a kontroluje správu státem vlastněných aktiv na místní úrovni v souladu se právními předpisy.
(66)
Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv rovněž odpovídá za platy a hodnocení vedoucích pracovníků státem vlastněných podniků; kromě toho je jmenuje a rozhoduje o jejich odměnách a sankcích (20). Všechny důkazy naznačují, že kariéra vedoucích pracovníků státem vlastněných podniků závisí na komisi pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Tyto okolnosti ukazují, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv je pověřena vládními pravomocemi.
(67)
Složení správní rady státem vlastněných podniků rovněž ukazuje vysokou úroveň kontroly státem vlastněných podniků ze strany čínské vlády. Z důkazů obsažených ve spisu (21) vyplývá, že řada členů správní rady a dozorčí rady zastává nebo v minulosti zastávala vládní a/nebo stranické funkce a že jejich výběr je silně ovlivněn vládními orgány, jako je komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv nebo Komunistická strany Číny.
(68)
Politika, zájmy a cíle čínské vlády týkající se ocelářského průmyslu se stanovují prostřednictvím řady vládních plánů na ústřední i nižší úrovni. Státem vlastněné podniky jsou vybízeny k tomu, aby tuto politiku plnily (podnikům, jež ji neplní, mohou být dokonce uloženy i sankce), a z nedávného chování některých z významných státem vlastněných podniků v Číně je zjevné, že státem vlastněné ocelářské podniky tuto politiku dodržují a usilují o naplnění cílů a úkolů, jak byly v těchto plánech vymezeny.
(69)
Podle 12. pětiletého rozvojového plánu pro ocelářský průmysl, pouze „podniky, které plní politiku pro železářský a ocelářský průmysl a které splňují normy a podmínky výroby a fungování železářského a ocelářského průmyslu, mají při slučování a reorganizaci prvořadou úlohu.“ (22)
(70)
Řada plánů na provinční a místní úrovni rovněž uvádí konkrétní státem vlastněné podniky a stanoví pro ně úkoly a cíle. Žadatel poskytl výňatky z těchto plánů (23). Všechny tyto plány byly pro účely ověření a vysvětlení požadovány od čínské vlády v dotazníku a v písemném upozornění na nedostatky, avšak čínská vláda je neposkytla. Je nicméně třeba poznamenat, že čínská vláda přesnost těchto citací v průběhu řízení nezpochybnila. Kromě toho společnosti uvedené v provinčních a místních plánech připouštějí spolupráci s orgány a popisují, jak jednají nebo v minulosti jednali v souladu s těmito plány (24).
(71)
Přestože čínská vláda tvrdí, že některé z výše uvedených plánů jsou pouze orientační, nezávazné a mají sloužit pouze jako návod, ve spisu není toto tvrzení podloženo jinými důkazy. Naopak mnohé právní a správní předpisy, které jistě jsou právně závazné (25), ukládají státem vlastněným podnikům povinnost dodržovat rozvojové plány a průmyslovou politiku.
(72)
Čínská vláda formuluje cíle železářského a ocelářského průmyslu prostřednictvím pětiletých plánů a jiných úředních dokumentů a těchto cílů dosahuje pomocí funkcí a činností v nich popsaných. Vzhledem k tomu, že tyto plány a dokumenty jsou připravovány orgány čínské vlády, např. národní radou nebo národní komisí pro rozvoj a reformy, měly by se funkce a činnosti, na něž odkazují, považovat za výkon vládní moci. Jelikož, jak bylo popsáno výše, jsou státem vlastněné podniky povinny dodržovat dané plány a politiky, fungují jako prodloužená ruka vlády, a jelikož vláda má nad nimi významnou kontrolu, vykonávají ve skutečnosti vládní moc.
(73)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády nebyla oblast působnosti těchto subjektů, jež jsou považovány za „veřejnoprávní subjekty“, definována v plném rozsahu. V každém případě je jakýkoliv podnik, v němž je vláda největším akcionářem, veřejnoprávním subjektem. Subjekty, v nichž vláda nemá vlastnický podíl, jsou soukromé subjekty. Z výše uvedeného vyplývá, že není třeba stanovit jasnou hranici mezi veřejnými a soukromými subjekty, neboť v 85.-98. bodě odůvodnění níže je ukázáno, že všechny soukromé subjekty v ocelářském průmyslu fungují z pověření státu a jsou jím řízeny, a tudíž se z hlediska veškerých relevantních účelů chovají stejně jako veřejnoprávní subjekty.
b) Výhoda (veřejnoprávní subjekty)
(74)
S cílem posoudit, zda se jedná o výhodu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení, je nutné porovnat ceny oceli válcované za tepla a za studena placené dotčenými vyvážejícími výrobci s přiměřeným srovnávacím základem. Zpráva odvolacího orgánu potvrdila, že v případě, kdy trh v zemi dodání výrobků je zkreslený úlohou vlády, je povoleno použít vnější srovnávací základ. Odvolací orgán rovněž poznamenal, že „tam, kde je vláda hlavním dodavatelem, je pravděpodobné, že tržní ceny budou zkreslené, přesto je však nutná analýza jednotlivých případů“ (26). Odvolací orgán dále uvedl: „… netvrdíme, že existuje práh, při jehož překročení samotná skutečnost, že vláda je hlavním dodavatelem na trhu, dostačuje pro zjištění, že dochází k deformaci cen, nicméně je jasné, že čím více úloha vlády na trhu převažuje, tím spíše tato úloha vede k narušení tržních cen“ (27). Odvolací orgán rovněž uvedl, že: „je-li vláda „významným“ dodavatelem, budou zapotřebí důkazy týkající se jiných faktorů než je vládní podíl na trhu, jelikož úloha vlády jakožto významného dodavatele nemůže sama o sobě prokázat narušení tržních cen“. Proto první otázkou, již je třeba zodpovědět, je, zda vládní podíl na výrobě oceli válcované za tepla a za studena v Číně je převážný nebo pouze významný.
(75)
Komise požadovala od čínské vlády informace o trhu oceli válcované za tepla a za studena, pokud jde o podíl výroby oceli válcované za tepla a za studena vyráběné státem vlastněnými podniky a soukromými společnostmi, avšak čínská vláda nepředložila v tomto ohledu žádné podstatné informace (28).
(76)
Komise použila jiné dostupné informace (29) týkající se dané záležitosti, na jejichž základě bylo zjištěno, že přinejmenším 63 % oceli válcované za tepla se v Číně vyrábí ve státem vlastněných podnicích. Je důležité poznamenat, že k tomuto 63 % podílu státem vlastněných podniků se dospělo po velmi střídmé analýze a představuje absolutní minimální hodnotu. Skutečnosti, že mnoho údajně soukromých dodavatelů uváděných vývozci se zdá být obchodními společnostmi (které mohly pořídit výrobek rovněž od státem vlastněných podniků), nedostatečná spolupráce čínské vlády (viz 46.-48. bod odůvodnění výše) a zjištění jiných vyšetřovacích orgánů (viz poznámka pod čarou č. 32) vedou k závěru, že skutečný podíl státem vlastněných podniků na trhu oceli válcované za tepla je mnohem vyšší. Rovněž silné zapojení čínské vlády v tomto segmentu trhu s ocelí válcované za tepla (viz 85. až 94. bod odůvodnění níže) omezuje počínání soukromých subjektů.
(77)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo zjištěno, že státem vlastněné podniky na čínském trhu oceli válcované za tepla převažují. Tato převaha státem vlastněných podniků na trhu oceli válcované za tepla je tak výrazná, že soukromí výrobci nemají jinou možnost, než provázat své ceny s cenami státem vlastněných podniků, jak je ukázáno níže.
(78)
Pokud jde o ocel válcovanou za studena, podíl státem vlastněných podniků vykázaný čínskými vyvážejícími výrobci (18 %) byl mnohem nižší než v případě oceli válcované za tepla, avšak byl v rozporu s dalšími informacemi (viz 79. bod odůvodnění níže). Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády, skutečnosti, že mnoho údajně soukromých dodavatelů oznámených vývozci se zdá být obchodními společnostmi (které mohly pořídit výrobek rovněž od státem vlastněných podniků) a omezení obchodní činnosti soukromých subjektů způsobenému silným zapojením čínské vlády v daném odvětví (viz 85. až 94. bod odůvodnění níže) je učiněn závěr (částečně na základě dostupných údajů (viz 79. bod odůvodnění níže) ve smyslu článku 28 základního nařízení), že státem vlastněné podniky rovněž převažují na čínském trhu oceli válcované za studena.
(79)
Tento závěr je podpořen v přehledu World Steel Capacity Book, který nepotvrzuje 18 % podíl oznámený čínskými vývozci a uvádí, že více než 70 % celkové kapacity výroby oceli válcované za studena je v Číně ve vlastnictví státu (30).
(80)
Komise od čínské vlády požadovala informace o cenách oceli válcované za tepla a za studena uplatňované na čínském trhu státem vlastněnými podniky a podniky v soukromém vlastnictví. V odpovědi na dotazník čínská vláda žádné takové informace neposkytla. Šetření u vývozců oceli s organickým povlakem zjistila, že ceny zaplacené čtyřmi vyvážejícími výrobci/skupinami výrobců během období šetření za ocel válcovanou za tepla a za studena soukromým výrobcům oceli válcované za tepla a za studena nebo obchodníkům se soustavně velmi blížily cenám státem vlastněných podniků (31). Zjištěné údaje spolu s převahou státem vlastněných podniků v tomto odvětví ukazují, že cena soukromých dodavatelů se prakticky shoduje s cenami placenými státem vlastněným podnikům. Kromě toho ve smlouvě, kterou předložil jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, týkající se poskytování oceli válcované za tepla soukromým dodavatelem je dokonce uvedena podmínka provázat cenu s cenou dodavatele státem vlastněných podniků.
(81)
Na základě všech informací týkajících se daného spisu bylo zjištěno, že ceny oceli válcované za tepla a za studena prodávané státem vlastněnými podniky v Číně jsou v důsledku silné převahy státem vlastněných podniků v oblasti výroby oceli válcované za tepla a za studena na čínském trhu zkresleny. Ceny oceli válcované za tepla a za studena soukromých dodavatelů jsou upraveny podle cen státem vlastněných podniků. S přihlédnutím k této skutečnosti se vyvozuje závěr, že žádné spolehlivé tržní ceny oceli válcované za tepla a za studena v Číně neexistují. Protože v Číně neexistují žádné „převládající tržní podmínky“ pro trh oceli válcované za tepla a za studena, Komise musela v souladu s čl. 6 písm. d) základního nařízení hledat alternativní srovnávací základ. S ohledem na skutečnost, že celý čínský trh je narušený, se nepovažuje za praktické přizpůsobovat náklady a ceny v Číně nějakým významným způsobem, přičemž dovozní ceny by byly podobně zkreslené vzhledem k převaze státem vlastněných podniků. Proto byl v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení hledán vnější srovnávací základ.
(82)
Nejvhodnějším srovnávacím základem se zdá být početně zjištěná referenční úroveň na základě světové tržní ceny oceli válcované za tepla a za studena pravidelně zveřejňované v různých odborných časopisech věnovaných oceli, jako je Steel Business Briefing, MEPS a CRU.
(83)
Porovnání ceny státem vlastněných podniků se srovnávacím základem (jehož výpočet je vysvětlen v 103. bodě odůvodnění níže) ukázalo, že tyto ceny byly výrazně nižší než ceny srovnávacího základu, a tudíž představují výhodu pro čínské vyvážející výrobce oceli s organickým povlakem ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
c) Specifičnost
(84)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení vzhledem k tomu, že ocel válcovanou za tepla a za studena používá ve své výrobě pouze omezený počet odvětví a podniků v Číně.
d) Pověření a řízení soukromých dodavatelů
(85)
Dále je třeba se zabývat otázkou, zda také soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena, kteří nejsou veřejnoprávními subjekty, jsou pověřeni nebo řízeni čínskou vládou s cílem poskytovat ocel válcovanou za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(86)
Již na počátku bylo zjištěno, že čínská vláda v rámci své politiky poskytuje ocel válcovanou za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem, jelikož veřejnoprávní subjekty, které jsou součástí vlády, tyto dodávky zabezpečují a mají vedoucí postavení na trhu, což jim umožňuje nabízet ceny nižší než tržní. V každém případě, a to bez ohledu na to, jsou-li tyto subjekty označeny jako „veřejnoprávní“, poukazují stejné důkazy na existenci vládní politiky, která významně zasahuje do daného odvětví. Nyní je třeba určit, zda se tato politika vztahuje i na soukromé dodavatele.
(87)
V řadě vládních plánů a politických dokumentů existují náznaky toho, že výrobci oceli v Číně (jak státem vlastněné podniky, tak soukromé podniky) jsou pobízeny a podporovány čínskou vládou. Z některých částí těchto dokumentů vyplývá, že existuje přímá spojitost mezi vládou a počínáním soukromých ocelářských společností, a v řadě případů je možné pozorovat, že v důsledku tohoto „vedení“ jednaly ocelářské společnosti tak, jak je doporučeno v daných plánech.
(88)
Například vyhláška národní komise pro rozvoj a reformy č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu vybízí ocelářské společnosti, aby jednaly určitým způsobem (32), stanoví podmínky pro investice a podmiňuje investice schválení příslušnými orgány (33), ovlivňuje hospodářskou soutěž v oblasti zdrojů (34) a dokonce stanoví sankce pro společnosti, které s ní nejsou v souladu (35). Rovněž 12. pětiletý rozvojový plán pro ocelářský průmysl ovlivňuje obchodní rozhodnutí ocelářských společností, což může mít následně dopad na strukturu nákladů a cen (36).
(89)
Kromě toho žadatel poskytl v příloze 24 podnětu soubor citací z různých politických dokumentů různých vládních organizací, které zdůrazňují podporu, kterou čínská vláda obecně poskytuje ocelářskému průmyslu nebo konkrétně odvětví výroby oceli s organickým povlakem (37).
(90)
Kromě toho jsou veřejně dostupné informace, které ukazují, že soukromé podniky jednají v souladu s různými vládními plány a politickými dokumenty (38).
(91)
Čínská vláda podnikla kroky ke snížení vývozu oceli válcované za tepla a za studena prostřednictvím vývozních omezení zavedených složitým systémem vracení DPH. Konkrétně ocel válcovaná za tepla a za studena podléhá platbě DPH ve výši 17 %. DPH za ocel s organickým povlakem prodanou na domácím trhu (vyrobenou z oceli válcované za tepla) je vratná ve výši 13 %, zatímco v případě, kdy se podnik rozhodne ocel válcovanou za tepla a za studena vyvážet, se DPH nevrací vůbec. Tento systém způsobuje, že soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena nemohou jednat v běžných podmínkách obchodní svobody, a vede ke zvýšení tuzemských dodávek oceli válcované za tepla a za studena a nevyhnutelně k oslabení její ceny na čínském trhu. Soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena (stejně jako státem vlastněné podniky) nejsou schopni jednat nezávisle na čínské vládní politice.
(92)
Ve výše uvedeném textu o výhodách pro veřejnoprávní subjekty bylo konstatováno, že vzhledem k převaze státem vlastněných ocelářských podniků na trhu oceli válcované za tepla a za studena nemají soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena jinou možnost, než provázat své ceny s cenami státem vlastněných podniků. Jinými slovy, ceny neurčují, ale spíše je přijímají. To je další známkou toho, že soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena nemohou jednat nezávisle na postupech čínské vlády a jiných veřejnoprávních orgánů.
(93)
Tuto skutečnost rovněž podporují informace poskytnuté čínskými vyvážejícími výrobci, kteří předložili odpovědi na antisubvenční dotazníky, jež ukazují, že ceny soukromých dodavatelů oceli válcované za tepla a za studena jsou téměř sjednocené s cenami státem vlastněných podniků. Kromě toho ve smlouvě, kterou předložil jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, týkající se poskytování oceli válcované za tepla soukromým dodavatelem je dokonce uvedena podmínka cenu provázat s cenou státem vlastněných podniků.
(94)
S ohledem na výše uvedené zjištění, že ceny státem vlastněných podniků jsou na úrovni nižší než tržní, je jasné, že ceny soukromých dodavatelů, které jsou upravené podle cen státem vlastněných podniků, jsou rovněž nižší než tržní.
e) Finanční příspěvek
(95)
Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhá odrážka základního nařízení byl finanční příspěvek poskytnut, pokud vláda: pověří soukromý subjekt výkonem jedné nebo více funkcí uvedených v bodech i), ii) a iii), které by jinak byly svěřeny vládě, nebo jejich výkon takovému subjektu nařídí a jejich výkon se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou.“ Odvolací orgán WTO rozumí „řízením“ situaci, kdy vláda uplatňuje svou moc, včetně určité míry donucení, vůči soukromému subjektu, a „pověření“ v případech, kdy vláda svěřuje odpovědnost soukromému subjektu (39). Navíc skupina odborníků WTO ve věci US-Export Restraints (40) stanovila kritéria, podle nichž na třech úrovních zjišťuje existenci pověření a řízení, která předpokládá a) vládní opatření, jež je b) určeno konkrétní straně a c) jehož cílem je konkrétní úkol nebo povinnost (41).
(96)
Na tomto základě představuje začlenění soukromých dodavatelů do politiky čínské vlády podporující dodávky oceli válcované za tepla a za studena vládní „pověření“ a „řízení“ soukromých dodavatelů z těchto důvodů:
Vládní „opatření“:
-
„Politiku“ čínské vlády (viz 86. bod odůvodnění výše) je možno považovat za „opatření“. Tuto politiku provádějí veřejnoprávní subjekty (státem vlastněné podniky), které na trhu převažují a jejichž prodejní ceny jsou nižší než tržní, a čínská vláda prostřednictvím plánů a manipulace s vývozními omezeními. Celkovým dopadem je, že soukromí dodavatelé jsou účinně nuceni řídit se cenami veřejnoprávních subjektů, které jsou nižší než tržní.
„určené konkrétní straně“:
-
Vládní politika (zvláště plány a vývozní omezení) se vztahuje na všechny výrobce oceli válcované za tepla a za studena, jak na státní, tak na soukromé. V tomto smyslu je politika „určena“ všem výrobcům. Důkazem je skutečnost, že ceny státem vlastněných podniků a soukromých podniků jsou sjednocené a že soukromí dodavatelé prodávají za ceny, které jsou z obchodního hlediska nepřiměřené.
„jehož cílem je konkrétní úkol nebo povinnost“:
-
Cílem vládní politiky, jak dokládají cenové úrovně v Číně, je poskytování oceli válcované za tepla a za studena za ceny nižší než tržní. Opatření čínské vlády a státem vlastněných podniků nenechávají soukromým dodavatelům jinou možnost, než se řídit postupy veřejnoprávních orgánů, a tím jim v podstatě ukládají konkrétní úkol nebo povinnost. Politika čínské vlády přísně omezuje, zejména prostřednictvím plánů a manipulace s DPH, svobodu soukromých dodavatelů, pokud jde o tento úkol nebo povinnost.
(97)
Při zohlednění všech výše uvedených faktorů lze dojít k závěru, že vývozní omezení čínské vlády, vládní plánování a převaha státem vlastněných podniků omezují svobodu soukromých dodavatelů oceli válcované za tepla a za studena, které nutí, aby jednali neobchodním způsobem a přijali ekonomicky neracionální ceny (nižší než tržní), na něž by na svobodném a otevřeném trhu nepřistoupili. To potvrzuje, že vládní politika dodávek oceli válcované za tepla a za studena (rovněž do odvětví oceli s organickým povlakem) je rozšířena i na soukromé dodavatele.
(98)
Kromě toho s ohledem na výše uvedenou analýzu vedly důkazy obsažené ve spisu a další veřejně dostupné informace Komisi k závěru, že soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena v Číně jsou pověřeni a řízeni čínskou vládou tak, aby poskytovali zboží v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iii) a iv) základního nařízení a jednali stejným způsobem jako státem vlastněné ocelářské podniky.
f) Výhoda (soukromých dodavatelů)
(99)
Komise shledala, že soukromí dodavatelé oceli válcované za tepla a za studena jsou pověřeni a řízeni čínskou vládou a šetření ukázalo, že ceny soukromých dodavatelů oceli válcované za tepla a za studena jsou sjednocené s cenami státem vlastněných podniků (viz výše uvedený text).
(100)
S přihlédnutím k této skutečnosti se vyvozuje závěr, že zjištění týkající se výhody a specifičnosti plynoucí z poskytování oceli válcované za tepla a za studena státem vlastněnými podniky za ceny nižší než tržní se rovněž vztahuje na poskytování oceli válcované za tepla a za studena soukromými dodavateli.
g) Zjištění, jež šetření přineslo
(101)
Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku využívali tohoto programu. Jeden vyvážející výrobce (Panhua Steel Group) měl přínos z poskytování oceli válcované za tepla za cenu nižší než přiměřenou a další vyvážející výrobce (Huadong Steel Group) využíval dodávek oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou.
h) Výpočet výše subvence
(102)
Výše napadnutelných subvencí se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda byla vypočtena na základě částky rozdílu mezi skutečnou nákupní hodnotou a hodnotou vhodného srovnávacího základu pro nákup oceli válcované za tepla a za studena. Výsledná částka byla poté rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(103)
Vzhledem k tomu, že čínský trh oceli válcované za tepla a za studena je narušen, byly jako vhodný základ pro stanovení referenční ceny oceli válcované za tepla a za studena vzaty světové tržní ceny oceli válcované za tepla a za studena. Na základě různých časopisů věnovaných oceli (SBB a MEPS) byly vybrány místní ceny bez daně v pěti zemích/regionech (tj. Evropa, USA, Turecko, Japonsko a Brazílie). S cílem dosáhnout reprezentativního srovnávacího základu vybrala Komise pro každou příslušnou zeměpisnou oblast její největší trh, tj. Evropa (EU), Severní Amerika (USA), Latinská Amerika (Brazílie), Asie (Japonsko) a Blízký východ / severní Afrika (Turecko). Měsíční referenční ceny bylo dosaženo pomocí aritmetického průměru měsíčních průměrných cen pro období šetření každé z pěti zemí/regionů. Vybraných pět zemí/regionů nemělo v období šetření nejvyšší ceny, všechny jsou členy WTO, patří k deseti největším výrobcům oceli na světě a jsou umístěny na různých kontinentech. Takto stanovené referenční ceny jsou proto považovány za přiměřené a vhodné.
(104)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí 23,02 % v případě Huadong Group a 27,63 % v případě Panhua Group.
(105)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 25,37 %.
(106)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 32,44 %.
3.3.1.2. Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
a) Úvod
(107)
Žadatel tvrdil, že v Číně neexistuje fungující trh s pozemky a že částka placená společnostmi za využití pozemku je pod úrovní běžné tržní ceny. Ve své odpovědi na antisubvenční dotazník čínská vláda uvedla, že „v souladu se zákonem o správě půdy ČLR jsou pozemky v městských oblastech ve vlastnictví státu; pozemky ve venkovských a příměstských oblastech, nestanoví-li stát jinak, jsou v kolektivním vlastnictví rolníků“. Čínská vláda tvrdila, že jde o standardní a řádně konkurenční trh s pozemky, kdy práva k užívání pozemků musí být veřejně obchodována podle zákona o prodeji půdy. Čínská vláda rovněž uvedla, že za využívání průmyslových a obchodních pozemků by měla být poskytnuta náhrada podle tržních cen získaná prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, dražby a soutěže. Čínská vláda neposkytla žádné údaje o skutečných cenách práv k užívání pozemků a minimálních cenách pozemků stanovených vládou, které byly uvedeny v odpovědi na antisubvenční dotazník a během inspekcí na místě.
(108)
Během inspekce požádala Komise čínskou vládu o důkazy na podporu jejího tvrzení, že všechny průmyslové pozemky v Číně jsou přidělovány prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby. Čínská vláda nebyla schopna takovéto důkazy v průběhu inspekce na místě předložit, nicméně některé informace v tomto ohledu poskytla po inspekci na místě. Ze všech těchto důkazů jen vyplývá, že z třinácti udělených práv k užívání pozemků týkajících se vyvážejících výrobců zařazených do vzorku pouze šest mělo být předmětem výzvy k podávání nabídek nebo dražby. Žádné informace o dražebním / nabídkovém řízení požadované Komisí nebyly poskytnuty a ve skutečnosti za všech okolností byla konečná cena, kterou společnost zaplatila, stejná jako cena stanovená místními orgány bez řádného odůvodnění.
(109)
V rámci předpokladu, že v ČLR neexistují tržní ceny pozemků, Komise rovněž požádala čínskou vládu o její názory ohledně možných základů pro srovnání. Ačkoliv v době, kdy byl dotazník čínské vládě zaslán, šlo jen o předpoklad a v žádném případě ne o zjištění či závěry, čínská vláda vyjádřila názor, že tento předpoklad je nepravdivý a žádné možné základy pro srovnání neposkytla. Čínská vláda rovněž upozornila na údajné nedostatky v podnětu, kdy na jedné straně podle ní žadatel tvrdí, že v Číně neexistuje trh s pozemky a že by měl být použit „srovnávací základ z jiné země“, zároveň však na druhé straně tvrdí, že státem vlastněné podniky dostávají pozemky od vlády za výhodných podmínek ve srovnání se soukromými podniky, a navrhuje, že pokud by měl být použit jakýkoliv srovnávací základ, měly by to být ceny, které platí „neupřednostňované“ čínské podniky, nicméně žádné informace o těchto cenách neposkytla. V této souvislosti je třeba uvést, že žadatel tvrdil, že trh s právy k užívání pozemků v Číně byl narušen jako celek a že jak státní, tak i soukromí výrobci obdrželi práva k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou.
b) Právní základ
(110)
Ustanovení týkající se práva k užívání pozemků v Číně je součástí zákona o správě půdy Čínské lidové republiky a zákona o nemovitostech Čínské lidové republiky.
c) Provádění v praxi
(111)
Podle článku 2 zákona o správě půdy je vlastníkem veškerých pozemků vláda, neboť podle čínské ústavy a příslušných právních předpisů je půda v kolektivním vlastnictví čínského lidu. Podle tohoto zákona nelze pozemky prodávat, lze však přidělovat práva k jejich užívání. Státní orgány tak činí na základě veřejné výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(112)
Spolupracující vyvážející výrobci předložili údaje k pozemkům, jež mají v držbě, i k většině smluv či osvědčení o právech k užívání pozemků; čínská vláda však poskytla jen velmi omezené informace k tomu, jak se stanovují ceny práva k užívání pozemků.
(113)
Jak je uvedeno výše, čínská vláda tvrdila, že práva k užívání pozemků v Číně se přidělují prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, dražby a soutěže. Takové ustanovení je rovněž obsaženo v článku 137 zákona Čínské lidové republiky o nemovitostech (42).
(114)
Při ověřování spolupracujících vyvážejících výrobců bylo nicméně zjištěno, že tento systém popsaný čínskou vládou ne vždy takto v praxi funguje. Například z šesti práv k užívání pozemků zakoupených společností Wanda Steel Strip Co. Ltd. (část společnosti Panhua Group Co. Ltd) se ve čtyřech případech, jak potvrdili pracovníci společnosti, nabídkové řízení neuskutečnilo. Společnost Chongqing Wanda byla jediným účastníkem a celková cena obchodní operace, kterou společnost zaplatila, byla ve skutečnosti naprosto stejná jako původní cena stanovená místním úřadem pro pozemkové zdroje bez řádného odůvodnění. V případě zbývajících dvou práv k užívání pozemků došlo k nabídkovému řízení, ovšem ani společnost ani čínská vláda o tom žádný důkaz neposkytla. Ve skutečnosti na základě dokumentů předložených čínskou vládou po inspekci na místě se zdá, že rovněž tato dvě práva k užívání pozemků byla zakoupena za cenu shodnou s cenou stanovenou místním úřadem pro pozemkové zdroje. Společnost Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd (rovněž součást Panhua Group Co. Ltd) získala tři práva k užívání pozemků převodem od soukromých společností výměnou za podíl v Panhua Group Co. Ltd.
(115)
Společnost Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd získala dvě práva k užívání pozemků od úřadu pro pozemkové zdroje okresu Xiaonshan a jedno právo od soukromé společnosti. Žádný důkaz o výzvě k podání nabídek nebo dražbě nemohl být poskytnut, neboť podle čínské vlády neexistovala pro práva k užívání pozemků zakoupená před 1. zářím 2006 žádná potvrzení o obchodních operacích, přičemž ve skutečnosti čínská vláda ani nepotvrdila ani nepopřela, že tyto obchodní operace byly předmětem podání nabídky nebo dražby.
(116)
Zjištění řízení potvrzují, že situace týkající se poskytování a získávání pozemků v Číně je nejasná a netransparentní a že ceny jsou často libovolně stanovené příslušnými orgány. Orgány stanoví ceny podle hodnotícího systému městských pozemků, který jim dává mimo jiné pokyny, aby při stanovení ceny pozemků pro průmyslové využití rovněž zohlednily průmyslovou politiku. Přístup k průmyslovým pozemkům, přinejmenším v odvětví oceli, je navíc zákonem omezen pouze na společnosti, které dodržují průmyslovou politiku stanovenou státem (43).
(117)
Také nezávislé informace, které předložil žadatel, naznačují, že v Číně jsou pozemky poskytovány za ceny nižší než běžné tržní sazby (44).
e) Závěr
(118)
Poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu. Jak je vysvětleno ve 114.-115. bodě odůvodnění výše, fungující trh s pozemky v Číně neexistuje; jak ukázalo použití vnějšího srovnávacího základu, je částka, kterou spolupracující výrobci za práva k užívání pozemků zaplatili, výrazně pod úrovní běžné tržní ceny. Subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, neboť přístup k průmyslovým pozemkům je zákonem omezen pouze na společnosti, které dodržují průmyslovou politiku stanovenou státem, pouze některé obchodní operace podléhají nabídkovému řízení, přičemž postupy orgánů nebo vlády při stanovení cen v dané oblasti jsou často nejasné a netransparentní.
(119)
Tato subvence je proto považována za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(120)
S ohledem na učiněný závěr, že situace v Číně, pokud jde o práva k užívání pozemků, není řízena trhem, se zdá, že soukromé srovnávací základy nejsou v Číně k dispozici. Úprava nákladů či cen tedy není v případě Číny proveditelná. Za těchto okolností se má za to, že v Číně neexistuje příslušný trh, a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení je oprávněné použít pro účely srovnání vnější základ, tak aby bylo možno určit výši výhody. S ohledem na to, že čínská vláda nespolupracovala nebo nenavrhla žádný vnější základ, jenž by mohl být pro srovnání použit, musela Komise ke stanovení vhodného externího srovnávacího základu využít dostupných údajů. V této souvislosti se má za to, že za vhodný srovnávací základ je vhodné použít informace ze samostatného celního území Tchaj-wan.
(121)
Podle názoru Komise jsou ceny pozemků na Tchaj-wanu aproximačně nejbližší k oblastem v Číně, kde jsou spolupracující vyvážející výrobci usazeni. Většina vyvážejících výrobců se nachází ve východní části Číny, v rozvinutých oblastech s vysokým HDP v provinciích s vysokou hustotou obyvatelstva.
(122)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda se vypočte s ohledem na rozdíl mezi částkou, kterou zaplatí každá společnost za práva k užívání pozemků a částkou, která by měla být běžně placena na základě tchaj-wanského srovnávacího základu.
(123)
Při tomto výpočtu použila Komise průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční na Tchaj-wanu, jež byla upravena o oslabení měny a vývoj HDP ode dne, kdy byla uzavřena ta která smlouva o přidělení užívacích práv k pozemkům. Údaje o cenách pozemků pro průmyslové využití byly získány z internetové stránky odboru průmyslu tchajwanského ministerstva obchodu. Depreciace měny a vývoj HDP pro Tchaj-wan byly vypočteny na základě míry inflace a vývoje DPH na obyvatele při současných cenách v USD na Tchaj-wanu, kterou zveřejnil Mezinárodní měnový fond ve svém výhledu na rok 2011 s názvem World Economic Outlook. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na dobu šetření; přitom byla uvažována běžná doba trvání práv k užívání pozemků určených k průmyslovému využití v Číně, tj. 50 let. Tato částka byla následně rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(124)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u spolupracujících vyvážejících výrobců činí 0,34 % v případě Huadong Group a 1,12 % v případě Panhua Group.
(125)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,73 %.
(126)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 1,36 %.
3.3.1.3. Program zásobování vodou za cenu nižší než přiměřenou
a) Úvod
(127)
V podnětu se tvrdí, že ceny vody v Číně jsou určovány výhradně veřejnoprávními orgány a že cenová struktura je stanovena v souladu s průmyslovou makroekonomickou politikou. Rovněž se uvádí, že ceny vody jsou v různých místních oblastech různé a že existují odlišné sazby pro jednotlivé společnosti. V podnětu se tvrdí, že výrobci oceli s organickým povlakem byli pravděpodobně zvýhodněni, pokud jde o ceny, které platili za vodu, a které byly nižší než přiměřené, v souladu s politikou na podporu výrobků z oceli se značnou přidanou hodnotou.
(128)
Zásobování a trh s vodou jsou v Číně spravovány Národní komisí pro rozvoj a reformy, ministerstvem vodních zdrojů a ministerstvem životního prostředí. Ačkoli vstup zahraničních investičních společností prolomil v některých projektech zaměřených na zásobování určitých měst vodou monopol státních dodavatelů, trh zásobování vodou je stále z velké části řízen místními státem vlastněnými společnostmi. Čínská vláda však nebyla schopna poskytnout podrobný seznam dodavatelů vody s vymezením jejich příslušné geografické oblasti služeb a objemů dodávek (viz 129. bod odůvodnění níže), a omezila svou odpověď na seznam dodavatelů vody v oblastech, v nichž působí vyvážející výrobci zařazení do vzorku.
(129)
Pokud jde o ceny, hlavní cenovou politiku udává komise pro rozvoj a reformy a místní orgány stanoví po slyšení místní ceny vody s cílem zabezpečit udržitelné využívání vodních zdrojů. Ceny odrážejí náklady a přiměřený zisk pro místní dodavatele vody. Čínská vláda předložila příslušné ceníky použitelné v obcích, v nichž se nacházejí vyrábějící vývozci oceli s organickým povlakem zařazení do vzorku. Bylo objasněno, že různé obecní ceny platí jednotně pro všechny průmyslové uživatele a neliší se podle společnosti nebo uživatele.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(130)
Šetření potvrdilo, že komise pro rozvoj a reformy stanoví základní cenu vody, a správní orgány pro místní ceny stanoví cenu v každé obci na základě několika parametrů (např. náklady na distribuci, zisk a přiměřený přebytek). K ceně vody se přičítá poplatek za „čištění odpadních vod“, a to i na místní úrovni.
(131)
Přestože se základní cena za vodu, poplatek za čištění odpadních vod a jiné případné místní příplatky vztahují na všechny uživatele, kteří patří do stejné kategorie, bylo zjištěno, že jeden ze dvou vývozců zařazených do vzorku, společnost Zhejiang Huadong Group, neplatil poplatek za čištění odpadních vod.
(132)
Vývozce prohlásil, že uhradil tento poplatek jako paušální částku úřadu pro ochranu životního prostředí. Nepředpokládá se však, že daná platba byla provedena namísto poplatku za čištění odpadních vod z těchto tří důvodů: 1) v úředním dokumentu je uveden poplatek za „vypouštění odpadních vod“ a nikoli poplatek za „čištění odpadních vod“; 2) platba není úměrná skutečné spotřebě vody; 3) celková zaplacená částka je poměrně nízká v porovnání se skutečnou částkou, která by byla zaplacena, pokud by se jednalo o poplatek za čistění odpadních vod za skutečnou spotřebu vody.
c) Finanční příspěvek
(133)
Společnost Zhejiang Huadong Group získala finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) základního nařízení tím, že jí vláda poskytla vodu prostřednictvím místního veřejného vodárenského podniku (tj. Hangzhou Xiaonshan Water Supply Co. Ltd.). To představuje vládní finanční příspěvek ve formě poskytování zboží, které není součástí obecné infrastruktury ve smyslu základního nařízení. Alternativně by tento příspěvek bylo možné považovat za ušlé příjmy vlády, neboť veřejnoprávní subjekt nevybral jinak splatný příjem ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii).
d) Výhoda
(134)
Společnost Huadong Steel Group získala výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení v rozsahu, v jakém vláda poskytla vodu za cenu nižší než přiměřenou. Bylo zjištěno, že daný vývozce nezaplatil plnou cenu za dodávku vody běžně uplatňovanou u kategorie uživatelů, do níž patří, neboť poplatek za „čištění odpadních vod“ jakožto součást ceny za vodu nebyl zaplacen.
e) Specifičnost subvence
(135)
Subvence v podobě poskytování vody jednomu ze spolupracujících vývozců je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, jelikož poplatek za čištění odpadních vod není dodržen u všech podniků. Navzdory tomu, že neexistují právní předpisy omezující tuto subvenci na určité podniky, možnost, aby určitý podnik vyrábějící dotčený výrobek získal dodávky vody za cenu nižší než přiměřenou, spolu se zjevnou svobodou udělenou místním orgánům, aby netrvaly na části sazby běžně placené za vodu, ve skutečnosti činí dotaci specifickou. Komise nemohla shromáždit žádné další důkazy týkající se základu, na němž byl tento poplatek prominut, neboť vyvážející výrobce je nebyl schopen poskytnout.
f) Výpočet výše subvence
(136)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za tuto výhodu se považuje částka poplatku za čištění odpadních vod, která nebyla v rámci spotřeby vody za posuzované období zaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na celkový obrat z prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců za období šetření, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(137)
Výhoda společnosti Zhejiang Huadong Group vyplývá z neplacení poplatku za čištění odpadních vod. Zjištěná subvenční sazba činí v tomto ohledu 0,01 %.
(138)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,01 %.
(139)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, tj. 0,01 %.
3.3.1.4. Programy zásobování elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
a) Úvod
(140)
V podnětu se tvrdí, že čínská vláda poskytuje elektrickou energii za cenu nižší než přiměřenou prostřednictvím preferenčních sazeb. Žadatel zejména trval na tom, že sazby za elektrickou energii se liší v různých provinciích a také, že preferenční sazby jsou používány jako nástroje průmyslové politiky, která podporuje výrobky z oceli s vysokou přidanou hodnotou a odrazuje od zastaralých výrobních kapacit.
(141)
Národní komise pro rozvoj a reformy odpovídá v Číně za regulaci trhu s elektrickou energií a stanovení cen. Sítě propojující provincie a sítě uvnitř provincií jsou provozovány dvěma státem vlastněnými dodavateli: společnosti State Grid Corporation of China a China Southern Power Grid Corporation. Dodavatelé elektrické energie na místní úrovni jsou dceřinými podniky těchto společností. Mechanismus pro hospodářskou soutěž je v Číně ve fázi zavádění prostřednictvím několika pilotních projektů, jeho dopad je však v této fázi stále zanedbatelný.
(142)
Ceny elektrické energie jsou stanoveny národní komisí pro rozvoj a reformy na základě postupu, který zahrnuje náklady na vyšetřování, odborné posouzení, veřejná slyšení a určení konečné ceny a zveřejnění. Národní komise pro rozvoj a reformy zveřejňuje ceny, jež se použijí v jednotlivých provinciích, prostřednictvím oznámení, a místní úřady pro ceny zveřejňují příslušná oznámení na místní úrovni, přičemž uplatňují ceny, o nichž rozhodla ústřední národní komise pro rozvoj a reformy. Konečná cena odráží pořizovací náklady, náklady na přenos a ztráty a vládní příplatky. Ceny jsou odlišné pro jednotlivé provincie v závislosti na místní situaci a politických cílech, jež různé provincie sledují. Jsou stanoveny pro různé kategorie konečných uživatelů (např. domácnosti, průmysloví uživatelé). Další cenový rozdíl existuje pro různé průmyslové uživatele s cílem zaměřit se na průmyslové politiky stanovené čínskou vládou a zohledněné v katalogu, který je součástí rozhodnutí č. 40 (2005) národní komise pro rozvoj a reformy (další vysvětlení viz 182. bod odůvodnění). Uživatelé, kteří patří do kategorie „podporovaných“ podniků v souladu s katalogem národní komise pro rozvoj a reformy, platí základní sazby za elektrickou energii, zatímco uživatelé, kteří patří k „zastaralým“ nebo „zakázaným“ podnikům, platí kromě základní sazby ještě příplatek. Uživatelé, kteří nepatří do žádné z kategorií uvedených v katalogu, automaticky spadají do kategorie „povolených“ podniků a rovněž platí základní sazbu bez příplatku. Podle rozhodnutí č. 40 národní komise pro rozvoj a reformy by výrobci oceli s organickým povlakem obvykle spadali do kategorie „podporovaných“ podniků.
b) Nedostatečná spolupráce
(143)
Komise požádala čínskou vládu o regulační rámec trhu s elektrickou energií a určování cen, jakož i o vysvětlení úlohy, kterou plní všechny příslušné orgány nebo subjekty. Soubor příslušných rozhodnutí týkajících se určování cen vydaných národní komisí pro rozvoj a reformy a místními úřady pro ceny, který předložila čínská vláda, byl neúplný, nejen pokud jde o vyvážející výrobce nezařazené do vzorku, ale i ve vztahu k vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Čínská vláda rovněž neposkytla přesný popis úlohy, kterou při stanovení ceny plní národní komise pro rozvoj a reformy a místní úřady pro ceny. Dopisem ze dne 12. srpna 2012 informovala Komise čínskou vládu o těchto nedostatcích s ohledem na vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Po inspekcích na místě bylo rovněž zjištěno, že čínská vláda uvedla nesprávnou sazbu za elektrickou energii vztahující se na jednoho ze spolupracujících vývozců zařazených do vzorku.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(144)
Šetření potvrdilo, že ceny elektrické energie platné v různých provinciích stanoví národní komise pro rozvoj a reformy. Bylo ověřeno, že místní úřad pro ceny funguje pouze jako výkonná složka rozhodnutí přijatých na ústřední úrovni národní komisí pro rozvoj a reformy. To potvrzuje i skutečnost, že národní komise pro rozvoj a reformy vydává oznámení, ve kterém stanoví skutečné ceny pro jednotlivé provincie a tato oznámení jsou pak formálně přenesena do místních sdělení přijatých místními úřady pro ceny a prováděných na místní úrovni. Šetření rovněž prokázalo, že rozdílné sazby za elektrickou energii použitelné pro některá odvětví a/nebo na provinční a místní úrovni jsou stanovovány podle určitých faktorů, zejména včetně sledování cílů průmyslové politiky vytyčených ústředními a místními orgány v pětiletých a odvětvových plánech.
(145)
Z šetření spolupracujících vývozců zařazených do vzorku vyplynulo, že jeden z nich, tj. společnost Chongqing Wanda Steel Strip („CWSS“) využívala nižší sazbu za elektrickou energii, než je sazba obecně platná pro velké průmyslové uživatele. Bylo zjištěno, že ve specifické oblasti, kde se tento vývozce nacházel, měla podkategorie některých průmyslových uživatelů, včetně těch, kteří vyrábějí dotčený výrobek, nárok na tuto nižší sazbu.
d) Finanční příspěvek
(146)
Jeden ze spolupracujících vývozců zařazených do vzorku (CWSS) obdržel finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) základního nařízení tím, že mu vláda poskytla elektrikou energii prostřednictvím místního veřejného elektrárenského podniku. To představuje vládní příspěvek ve formě poskytování zboží, které není součástí obecné infrastruktury ve smyslu základního nařízení.
e) Výhoda
(147)
Společnost CWSS získala výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení v rozsahu, v jakém vláda poskytla elektrickou energii za cenu nižší než přiměřenou. Bylo zjištěno, že tento vývozce měl nárok na nižší sazbu, než je sazba obecně platná pro jiné velké průmyslové uživatele.
f) Specifičnost subvence
(148)
Subvence ve formě poskytování elektrické energie jednomu ze spolupracujících vývozců je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení. Nižší sazba za elektrickou energii je stanovena v příslušném oznámení národní komise pro rozvoj a reformy a je součástí oznámení místního úřadu pro ceny, tj. je přikázána ústředním orgánem a provedena na místní úrovni. Tato nižší sazba je omezena na určité podniky v určitých odvětvích (zejména výrobci vyrábějící slitiny železa v elektrických pecích a výrobci hnojiv), které jsou zahrnuty v podkategorii velkých průmyslových uživatelů. Tato nižší sazba je tudíž podle práva omezena pouze na společnosti spadající do těchto kategorií ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení.
(149)
Subvence je rovněž omezena na určitý region, neboť se vztahuje pouze na vymezenou územní oblast, kde se vyvážející výrobce nachází. Tato oblast je oblastí podporovanou v souladu s právními předpisy vydanými ústřední vládou, tj. oběžníkem Státní rady týkajícím se různých politik na provádění rozvoje velkých západních regionů v Číně (další podrobnosti viz 233. bod odůvodnění níže). Tento oběžník výslovně uvádí cenový mechanismus týkající se přenosu a poskytování elektrické energie jako jednoho z nástrojů k dosažení rozvoje určitých odvětví. Jelikož sazby za elektrickou energii uplatňované v této oblasti jsou stanovované ústředním orgánem, je daná subvence též regionálně specifická ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
g) Výpočet výše subvence
(150)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda získaná vyvážejícími výrobci byla vypočtena při zohlednění rozdílu mezi skutečnou sazbou za kWh elektrické energie a sazbou, kterou měli za kWh platit velcí průmysloví uživatelé, vynásobeno množstvím elektrické energie spotřebované za období šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato částka (čitatel) následně rozpočítána na obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(151)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, který patří do skupiny společností Panhua Group (tj. CWSS), tuto nižší sazbu za elektrickou energii využíval. Subvenční sazba zjištěná pro Panhua Group činí 0,14 %.
(152)
Vážená průměrná sazba subvence pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,07 %.
(153)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 0,17 %.
3.3.1.5. Poskytování různého zboží za cenu nižší než přiměřenou
(154)
Žadatel poukázal na mnoho dalšího zboží poskytovaného čínskou vládou výrobcům oceli s organickým povlakem prostřednictvím státem vlastněných podniků. Žadatel zejména uvedl různé specifické převody týkající se poskytování několika ocelových produktů vyráběných státem vlastněnými podniky, včetně koncentrátů železné rudy, pelet, sintrované rudy, šrotu, předvalků, slitin a mnoha dalších. V podnětu bylo ukázáno, že cena za poskytování tohoto zboží byla stanovena s odkazem na různé prvky a/nebo srovnávací základy, a že existují cenové stropy nebo úpravy v závislosti na různém zboží a skutečnosti, zda se obchodní operace týkala stran ve spojení.
(155)
Čínská vláda odpověděla, že během období šetření tento program pro výrobce oceli neexistoval. Vzhledem k tomu, že čínská vláda k tomuto programu další informace neposkytla, vychází Komise při svých zjištěních z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(156)
Vzhledem k tomu, že ceny za různé výše uvedené zboží neodrážejí přiměřenou cenu, je tento program napadnutelný podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 6 písm. d) základního nařízení. Vzhledem ke složitosti různých obchodních operací týkajících se poskytování tohoto zboží a souvisejících smluv, které nebyly v záznamu řízení k dispozici, nemohla Komise ohledně daného programu dospět k jasnému závěru. Komise se tudíž rozhodla dále tento program neposuzovat.
3.3.2. ZVÝHODNĚNÉ PŮJČKY A ÚROKOVÉ SAZBY PRO VÝROBNÍ ODVĚTVÍ OCELI S ORGANICKÝM POVLAKEM
a) Úvod
(157)
Žadatel uvedl, že výrobci oceli s organickým povlakem využívají nízkých (dotovaných) úrokových sazeb poskytovaných komerčními a státem vlastněnými bankami v souladu s politikou čínské vlády na podporu a růst čínského ocelářského průmyslu v rámci pětiletých plánů.
b) Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
(158)
Komise požádala čínskou vládu o informace týkající se podílu úvěrů poskytnutých bankami, v nichž je čínská vláda největším nebo jediným akcionářem, dále bankami, v nichž má čínská vláda podíl, avšak není jejich největším akcionářem, bankami, v nichž čínská vláda není akcionářem a bankami se zahraničním vlastníkem, jak pro výrobní odvětví jako celek, tak pro výrobní odvětví, jichž se toto řízení týká. Čínská vláda odpověděla, že záznamy o množstvích a procentních podílech úvěrů poskytovaných státem vlastněnými bankami neuchovává, a to ani v případě záznamů o půjčkách pro ocelářský průmysl. Čínská vláda žádný alternativní zdroj těchto informací neuvedla.
(159)
Komise rovněž požadovala informace o státním vlastnictví bank a finančních institucí, avšak čínská vláda tyto informace neposkytla a tvrdila, že žádné takové záznamy neuchovává. Ačkoliv není pravděpodobné, že by čínská vláda neměla povědomí o aktivech, jež vlastní, je třeba poznamenat, že podle veřejně dostupných informací (45) (46) je čínská vláda významným akcionářem v mnohých velkých bankách sídlících v Číně, a tudíž stejně jako v případě státem vlastněných podniků vyrábějících ocel válcovanou za tepla a za studena má přístup ke stanovám příslušné banky, kde by údaje o akciovém podílu měly být podrobně popsány. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že podle článku 61 zákona o komerčních bankách (2003) musí banky „podávat zprávy týkající se rozvahy, výkazu zisků a jiných finančních výkazů a statistických zpráv a dokumentů bankovnímu regulačnímu orgánu Státní rady a Čínské lidové banky“.
(160)
Komise rovněž požádala o informace (prostřednictvím zvláštního dotazníku - Dodatek A) týkající se struktury vládního dozoru v dotčených čínských bankách a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o ocelářský průmysl (tj. složení správní rady a valné hromady, zápisy z valných hromad / zasedání správní rady, státní příslušnost akcionářů / členů vedení, politika poskytování úvěrů a posouzení rizik souvisejících s úvěry poskytnutými spolupracujícím vyvážejícím výrobcům). Čínská vláda ve své odpovědi na dotazník nicméně předložila pouze jeden dodatek A, který obsahoval některé obecné informace (především z internetových stránek jednotlivých bank). Většina konkrétních informací požadovaných v dodatku A nebyla poskytnuta. Na některé z dotazů čínská vláda odpověděla, že v současné době nemá tyto informace k dispozici, a poskytla pouze informace o vybraných bankách (např. stanovy byly poskytnuty pouze v případě osmi bank). V písemném upozornění na nedostatky Komise zopakovala své požadavky a vyzvala čínskou vládu, aby poskytla veškeré informace, které byly v dotazníku původně požadovány. Ve své odpovědi na toto upozornění předložila čínská vláda dodatečné informace. Odpověď byla nicméně stále velmi neúplná a značná část požadovaných informací (např. procentní podíl vlastnictví vlády ve státem vlastněných bankách, stanovy některých bank uvedených v dotazníku, úplné odpovědi na otázky v dodatku A) nebyla poskytnuta.
(161)
V dotazníku, písemném upozornění na nedostatky a rovněž během inspekce na místě Komise požadovala oběžníky Čínské lidové banky týkající se rozšíření politiky úrokových sazeb finančních institucí (YinFa [2003] č. 250 a YinFa [2004] č. 251). O existenci těchto oběžníků se Komise dozvěděla v průběhu předchozího šetření. Místo aby čínská vláda tyto oběžníky Komisi poskytla, doporučila jí, aby informace o politice úrokových sazeb finančních institucí hledala na internetových stránkách Čínské lidové banky. Během ověřování byly v tomto ohledu předloženy dva dokumenty, avšak šlo pouze o vytištěné informace z internetových stránek. Je třeba poznamenat, že úplný obsah těchto oběžníků není na internetových stránkách Čínské lidové banky k dispozici.
(162)
Komise rovněž požádala, aby byl během inspekce na místě poskytnut oběžník Čínské lidové banky týkající se změn ze dne 8. června 2012. Čínská vláda tento oběžník neposkytla, a místo toho předložila pouze obecné informace vytištěné z internetové stránky Čínské lidové banky týkající se přizpůsobení základních úrokových sazeb.
(163)
Komise také požádala čínskou vládu, aby uspořádala schůzky s konkrétními bankami, aby bylo možné ověřit informace o preferenčních systémech úvěrů poskytovaných průmyslu oceli s organickým povlakem. Čínská vláda však tyto schůzky nezorganizovala a uvedla, že nemůže zasahovat do záležitostí státem vlastněných bank a takové schůzky zařídit. Rovněž je třeba poznamenat, že v oznámení o inspekci ze dne 7. června 2012 Komise vysvětlila, že je připravena zahájit inspekci o jeden den dříve a věnovat inspekci více času, je-li čínská vláda toho názoru, že banky mají nejlepší pozici k tomu, aby mohly poskytnout doplňující informace a vysvětlení týkající se preferenčních úvěrů. Komise proto čínskou vládu požádala, aby před inspekcí potvrdila dostupnost banky a umožnila tak inspekčnímu týmu učinit potřebná opatření. Čínská vláda ve svém dopise ze dne 15. června 2012 uvedla, že i nadále bude od bank požadovat, aby spolupracovaly, avšak přinutit je k tomu nemůže. Nakonec až během prvního dne samotné inspekce bylo inspekčnímu týmu Komise sděleno, že představitel banky China Construction Bank je dispozici pro případné otázky a vysvětlení. Vzhledem k tomu, že Komise o této skutečnosti nebyla informována (ačkoli oznámení o inspekci tento konkrétní požadavek obsahovalo), nebylo možné řešit specifické otázky týkající se smluv a podmínek úvěru, ale pouze otázky obecné povahy. V každém případě nebyly předloženy žádné dokumenty, které by prohlášení zástupce banky China Construction Bank doložily, a to s vysvětlením, že všechny dokumenty, jež Komise požadovala, mají důvěrný a interní charakter.
(164)
Čínská vláda byla upozorněna na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení. S ohledem na uvedenou nedostatečnou spolupráci bylo nezbytné kromě relevantních dokumentů čínské vlády, jež předložily další strany, použít informace ze sekundárních zdrojů včetně podnětu a veřejně dostupných informací pořízených na internetu.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(165)
Šetření zjistilo, že vládní zásahy jsou pro čínský finanční trh charakteristické, neboť většina významných bank je ve státním vlastnictví. Čínské orgány předložily pouze velmi omezené informace k podílníkům, resp. vlastnické struktuře bank v Číně. Jak je však uvedeno dále, Komise zkompilovala všechny dostupné údaje, aby dospěla k reprezentativnímu zjištění. Při analýze, zda jsou banky pověřeny vládními pravomocemi nebo zda je vykonávají (jakožto veřejnoprávní subjekty), Komise nezjišťovala pouze informace týkající se státního vlastnictví bank, ale také další parametry, jako je zastoupení vlády ve správní radě, vládní dozor nad činností, provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů a skutečnost, zda byl příslušný subjekt zřízen na základě právního předpisu.
(166)
Z dostupných informací lze vyvodit závěr, že banky ve státním vlastnictví mají v Číně největší podíl na trhu a jsou na čínském finančním trhu předními aktéry. Podle průzkumu čínského bankovního sektoru (47), který v roce 2006 provedla Deutsche Bank (2006 Deutsche Bank Research on China's banking sector), může podíl bank ve státním vlastnictví dosahovat více než 2/3 čínského trhu. Ke stejnému tématu přezkum WTO týkající se čínské obchodní politiky uvádí, že „dalším významným rysem čínského finančního sektoru je vysoký stupeň státního vlastnictví“ (48) a že „ve struktuře trhu čínského bankovního sektoru, který je ovládán bankami ve státním vlastnictví, nedošlo k žádným velkým změnám“ (49). Je třeba poznamenat, že pět největších komerčních bank ve státním vlastnictví (Agricultural Bank, Bank of China, Construction Bank of China, Bank of Communications a Industrial and Commercial Bank) zjevně představuje více než polovinu čínského bankovního sektoru (50).
(167)
Komise rovněž požádala o informace týkající se struktury vládního dozoru ve výše uvedených čínských bankách a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o ocelářský průmysl (tj. složení správní rady a valné hromady, zápisy z valných hromad / zasedání správní rady, státní příslušnost akcionářů / členů vedení, politika poskytování úvěrů a posouzení rizik souvisejících s úvěry poskytnutými spolupracujícím vyvážejícím výrobcům). Nicméně jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění výše, čínská vláda v tomto ohledu poskytla pouze velmi omezené informace. Komise musela tudíž použít informace, které jí byly dostupné. Na základě těchto dostupných informací došla k závěru, že výše uvedené banky podléhají vládnímu dozoru a vykonávají vládní politiku takovým způsobem, že jejich jednání lze považovat za jednání státu. Zdrojem relevantních údajů, o něž se opírají výše uvedená zjištění, byly informace od čínské vlády, výroční zprávy čínských bank, jež předložila buď čínská vláda nebo jsou veřejně dostupné, dále informace z průzkumu, který v roce 2006 provedla Deutsche Bank o čínském bankovním sektoru, přezkum WTO týkající se politiky Číny (2010 a 2012), China 2030 World Bank Report informace od spolupracujících vyvážejících výrobců a údaje v podnětu. Pokud jde o zahraniční banky, připadá na ně v čínském bankovním sektoru podle nezávislých odhadů jen malý podíl, a hrají tedy při poskytování úvěrů podle politického záměru jen nevýznamnou roli; podle relevantních údajů by tento podíl mohl činit pouhé 1 % čínského trhu (51). Relevantní veřejně dostupné informace dále potvrzují, že zejména velké čínské komerční banky nadále spoléhají na to, že se v případě nedostatečné kapitálové přiměřenosti v důsledku úvěrové expanze postarají o navýšení kapitálu jejich podílníci ve státním vlastnictví a vláda (52).
(168)
V této souvislosti je třeba uvést, že velká většina bank, které úvěrovaly spolupracující vyvážející výrobce, je ve státním vlastnictví. Z dostupných údajů bylo totiž zjištěno, že přinejmenším 14 z uváděných 17 bank je ve státním vlastnictví; včetně největších komerčních bank, jako je Bank of China, China Construction Bank a Industrial and Commercial Bank of China. Pokud jde o ostatní dotčené státní banky, Komise požádala o stejné informace týkající se vládního dozoru a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o ocelářský průmysl, jaké byly zmíněny výše. Žádné takové podrobné informace nebyly poskytnuty. Dospělo se tudíž k závěru, že uvedené banky podléhají vládnímu dozoru a vykonávají vládní politiku takovým způsobem, že jejich jednání lze považovat za jednání státu. Z tohoto důvodu by čínské komerční banky ve státním vlastnictví měly být považovány za veřejnoprávní subjekty.
(169)
Další známkou účasti čínské vlády v čínském finančním trhu je úloha, kterou sehrává Čínská lidová banka při určování konkrétních limitů pro způsob stanovení úrokových sazeb a jejich fluktuace. Šetření totiž zjistilo, že uvedená banka má konkrétní pravidla, jež pohyb úrokových sazeb v Číně regulují. Podle dostupných informací je úprava těchto pravidel obsažena v Oběžníku Čínské lidové banky o otázkách úpravy úrokových sazeb u vkladů a úvěrů - YinFa [2004] č. 251. Finanční instituce mají podle nich stanovovat své úrokové sazby v určitém rozmezí, jež je odvozeno od základní úrokové sazby Čínské lidové banky. V případě úvěrů od komerčních bank a komerčně spravovaných úvěrů od bank spojených s vládní politikou není stanoveno horní, nýbrž jen dolní limitní rozmezí. V případě městských a venkovských úvěrových družstev je stanoveno horní i dolní limitní rozmezí. V případě preferenčních úvěrů a úvěrů, pro něž Státní rada vydala zvláštní úpravu, se úrokové sazby nepohybují směrem nahoru. Komise žádala čínskou vládu o vysvětlení k definicím a formulacím, jež jsou obsaženy ve výše uvedeném oběžníku, a k právnímu předpisu, který oběžníku č. 251 předcházel (Oběžník Čínské lidové banky o rozšíření rozmezí pro pohyb úrokových sazeb u úvěrů poskytovaných finančními institucemi - YinFa [2003] č. 250). Avšak, jak je popsáno ve 161. a 162. bodě odůvodnění výše, čínská vláda odmítla tyto oběžníky poskytnout, což Komisi zabránilo ověřit jejich obsah a hledat vysvětlení. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila v tomto ohledu žádné příslušné informace, které by naznačovaly, že situace se od května 2011, kdy Komise dokončila své antisubvenční šetření ohledně bezdřevého natíraného papíru (53), změnila, dochází se k závěru, že Čínská lidová banka je zapojena do určování úrokových sazeb komerčními bankami ve státním vlastnictví a rovněž tyto sazby ovlivňuje.
Čínská vláda nepředložila žádné důkazy o tom, že by se situace zjištěná při šetření ve věci bezdřevého natíraného papíru změnila, a tudíž byl na základě dostupných údajů a jiných výše uvedených důkazů vyvozen závěr, že situace týkající se metodiky pro určování úrokových sazeb by měla zůstat během celého období šetření stejná.
(170)
Komise se rovněž snažila analyzovat, zda soukromé komerční banky v Číně jsou pověřeny nebo řízeny čínskou vládou tak, aby výrobcům oceli s organickým povlakem nabízely preferenční (subvencované) úvěry ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(171)
Z výše uvedeného textu týkajícího se účasti státu v bankovním sektoru (165.-169. bod odůvodnění) je zřejmé, že čínská vláda využívá politiku poskytování preferenčních úvěrů výrobcům oceli s organickým povlakem, neboť na tomto poskytování se podílejí veřejnoprávní subjekty (komerční banky ve státním vlastnictví) (54) s vedoucím postavením na trhu, které jim umožňuje nabízet úrokové sazby nižší než tržní. Nyní je třeba určit, zda tato politika zasahuje i soukromé dodavatele.
(172)
Zákon o komerčním bankovnictví [2003] platí stejným způsobem pro komerční banky ve státním vlastnictví i pro soukromé komerční banky. Např. článek 38 tohoto zákona pro všechny komerční banky stanoví (tj. rovněž pro ty, které jsou v soukromém vlastnictví), aby „určily úrokovou sazbu v souladu s horní a dolní hranicí úrokové sazby stanovené Čínskou lidovou bankou“, podle článku 34 zákona o komerčním bankovnictví musí komerční banky „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“.
(173)
Rovněž vyhláška č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu, a zejména články 24 a 25, které omezují poskytování půjček pouze na společnosti, které jsou v souladu s národní rozvojovou politikou pro železářský a ocelářský průmysl, nečiní rozdíl mezi komerčními bankami ve státním vlastnictví a komerčními bankami v soukromém vlastnictví.
(174)
Výše uvedené (161. a 162. bod odůvodnění) oběžníky Čínské lidové banky jsou navíc rovněž závazné pro soukromé komerční banky.
(175)
Výše uvedené citace z právních předpisů týkajících se bankovního sektoru ukazují, že politika čínské vlády vedoucí k poskytování preferenčních úvěrů výrobcům oceli s organickým povlakem zahrnuje rovněž soukromé komerční banky, přičemž ve skutečnosti jim čínská vláda dává pokyny, aby „vykonávaly úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a společenského rozvoje a pod vedením státní průmyslové politiky“ (55).
(176)
Komise požádala čínskou vládu, aby jí poskytla příslušné informace s cílem posoudit, jak banky v Číně provádějí hodnocení úvěrového rizika společností vyrábějících ocel s organickým povlakem dříve, než rozhodnou o tom, zda jim úvěr udělí, jakož i o podmínkách pro poskytnuté půjčky. V dodatku A k příslušnému dotazníku požadovala Komise informace o tom, jak banky zohledňují při poskytování půjček rizika, jak např. posuzují bonitu žadatele o úvěr, jaké jsou rizikové přirážky, které v Číně banky účtují u různých společností/odvětví, které faktory bere banka v úvahu při posuzování žádosti o úvěr, jakou podobu má žádost o úvěr a schvalovací proces atd. Nicméně ani čínská vláda ani jednotlivé banky uvedené v dotazníku neposkytly v tomto ohledu žádné informace. Čínská vláda poskytla pouze odpovědi obecné povahy, které nepředstavují žádný důkaz o tom, že by se prováděla hodnocení úvěrového rizika.
(177)
Komise rovněž požadovala podobné informace od spolupracujících vyvážejících výrobců a pokusila se je ověřit během inspekcí na místě u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Obě skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku odpověděly, že banky požadují určité dokumenty a před poskytnutím úvěrů provádějí určitou analýzu úvěrových rizik. Svá tvrzení však nemohly podpořit žádnými důkazy. Během inspekce na místě požadovala Komise důkazy o tom, že banky takové dokumenty požadovaly nebo že tyto dokumenty společnosti bankám poskytly, případně jakoukoliv zprávu vydanou bankami, která by byla důkazem toho, že takováto analýza úvěrových rizik byla provedena. Dané skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však nebyly schopny takové ani jiné důkazy na podporu svých tvrzení předložit. Rovněž se podotýká, že žádné ze skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku ani jednotlivým společnostem v rámci těchto skupin nebyl přiřazen úvěrový rating.
(178)
Tyto informace týkající se hodnocení úvěrového rizika byly po zúčastněných stranách opakovaně požadovány a jsou považovány za rozhodující mimo jiné s ohledem na zjištění uvedená i) ve zprávě MMF z roku 2006, která naznačovala, že liberalizace bankovnictví v Číně je neúplná a úvěrové riziko není náležitě zohledněno (56), ii) ve zprávě MMF z roku 2009, která zdůraznila nedostatečnou liberalizaci úrokových sazeb v Číně (57), iii) ve zprávě MMF o zemích z roku 2010, která uvádí, že cena kapitálu je v Číně relativně nízká, přidělování úvěrů se někdy řídí jinými než cenovými hledisky a vysoké úspory společností částečně souvisí s nízkými náklady na různé vstupy (včetně kapitálu a půdy) (58), iv) ve zprávě OECD o čínské ekonomice z roku 2010 (59) a v pracovním dokumentu hospodářské sekce OECD č. 747 o reformách čínského finančního sektoru (60), které konstatují, že vlastnictví finančních institucí je nadále převážně státní, což vede k otázkám, do jaké míry jsou rozhodnutí bank o poskytování úvěrů založena na čistě komerčních úvahách, přičemž se zdá, že banky hrají typicky roli vládních agentur s vazbami na vládu.
d) Finanční příspěvek
(179)
S ohledem na všechny uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že naprostá většina úvěrů pro dotčené dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku je poskytována bankami ve státním vlastnictví, jež jsou považovány za veřejnoprávní subjekty, neboť jsou pověřeny vládními pravomocemi a vykonávají vládní funkce. Existují další důkazy o tom, že tyto banky ve skutečnosti jednají z pověření vlády, neboť, jak je vysvětleno ve 169. bodě odůvodnění, stát (tj. Čínská lidová banka) zřetelně zasahuje do způsobu, jakým komerční banky rozhodují o úrokových sazbách úvěrů, jež poskytují čínským společnostem. Za těchto okolností jsou úvěrové postupy těchto subjektů přímo přičitatelné vládě. Skutečnost, že banky jednají z pověření vlády, potvrzuje rovněž způsob, jakým slouží vyhláška komise pro rozvoj a reformy č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu (61), rozhodnutí č. 40 a článek 34 zákona o komerčním bankovnictví s ohledem na plnění státní průmyslové politiky. Existuje rovněž řada nepřímých důkazů podporovaných objektivními studiemi a zprávami, které svědčí o tom, že v čínském finančním systému stále dochází k rozsáhlým vládním intervencím, jak již bylo vysvětleno ve 178. bodě odůvodnění výše.A konečně, čínská vláda neposkytla informace, které by umožnily lepší pochopení vztahu mezi státem vlastněnými bankami a vládou, jak je vysvětleno ve 159.-164. bodě odůvodnění.
Komise tudíž činí závěr, že v případě úvěrů poskytnutých komerčními bankami ve státním vlastnictví v Číně se jedná o finanční příspěvky výrobcům oceli s organickým povlakem ve formě přímého převodu peněžních prostředků od vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Navíc stejné důkazy jsou svědectvím toho, že komerční banky ve státním vlastnictví (jakož i soukromé banky) jsou pověřeny nebo řízeny vládou, což v důsledku znamená, že existuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(180)
S přihlédnutím k analýze v 170.-175. bodě odůvodnění výše se rovněž stanovuje, že soukromé banky jsou čínskou vládou pověřeny a řízeny tak, aby poskytovaly úvěry výrobcům oceli s organickým povlakem a že existuje finanční příspěvek podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
e) Výhoda
(181)
V míře, v níž jsou vládní půjčky poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu, je těmto poskytována výhoda ve smyslu čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. b) základního nařízení. Vzhledem ke zjištění, že nevládní úvěry v Číně nepředstavují odpovídající tržní srovnávací základ (soukromé banky jsou pověřeny a řízeny čínskou vládou), byl takovýto základ pro srovnání vypočten za použití metody popsané ve 191. a 192. bodě odůvodnění níže.
f) Specifická subvence
(182)
Ocelářský průmysl patří podle rozhodnutí č. 40 do podporované kategorie. Rozhodnutí č. 40 je nařízením Státní rady jakožto nejvyššího správního orgánu v ČLR a v tomto ohledu je rozhodnutí právně závazné pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty. Rozhodnutí člení průmyslová odvětví na „podporované, omezované a eliminované projekty“. Tento akt představuje průmyslověpolitickou směrnici, která spolu se směrným indexem ozřejmuje způsob, jakým čínská vláda realizuje svou politiku stimulace a podpory určité skupiny podniků či výrobní odvětví, např. ocelářského průmyslu, které směrný index řadí do kategorie odvětví „podporovaných“. K počtu odvětví klasifikovaných jako „podporovaná“ je třeba poznamenat, že představují pouze část čínského hospodářství. Navíc v rámci těchto podporovaných odvětví mají status „podporovaných“ jen určité činnosti. Rozhodnutí č. 40 v článku 17 dále stanoví, že „podporované investiční projekty“ mají nárok na zvláštní výhody a pobídky mimo jiné na finanční podporu. Na straně druhé rozhodnutí č. 40 v souvislosti s „omezovanými a eliminovanými projekty“ zmocňuje státní orgány, aby přímo intervenovaly za účelem regulace trhu. Články 18 a 19 ve skutečnosti stanoví, že příslušný orgán má zabránit tomu, aby finanční instituce takovýmto „omezovaným a eliminovaným projektům“ poskytla úvěr. Z výše uvedeného je jasné, že rozhodnutí č. 40 stanoví pravidla závazná pro všechny hospodářské instituce, a to v podobě direktiv o pomoci podporovaným odvětvím, k nimž patří rovněž výrobní odvětví oceli s organickým povlakem.
(183)
Kromě toho vyhláška národní komise pro rozvoj a reformy č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu a zejména články 24 a 25 omezují poskytování úvěrů pouze na ty ocelářské podniky, které jsou v plném souladu s rozvojovou politiku pro železářský a ocelářský průmysl.
(184)
Žadatel rovněž předložil důkaz o tom, že některé další vládní plány a dokumenty pobízejí a dávají pokyny k finanční podpoře ocelářského průmyslu jak na obecné úrovni, tak i na úrovni zvláštních rozvojových politik pro železářské regiony v Číně (62) (63).
(185)
S ohledem na všechny výše uvedené skutečnosti je zřejmé, že čínské orgány povolují finančním institucím preferenční úvěry pouze pro omezený počet odvětví/společností, které jsou v souladu s rozvojovými politikami čínské vlády. Na základě důkazů obsažených ve spisu a při nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády v této věci byl učiněn závěr, že subvence v podobě preferenčních úvěrů neplatí obecně, a jsou tudíž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Kromě toho žádná ze zúčastněných stran nepředložila žádné důkazy, které by naznačovaly, že subvence vychází z objektivních kritérií nebo podmínek podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(186)
Šetření ukázalo, že dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku využívaly v období šetření preferenčních úvěrů.
g) Závěr
(187)
Financování odvětví oceli s organickým povlakem by proto mělo být považováno za subvenci.
(188)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům a specifičnosti by tato subvence měla být pokládána za napadnutelnou.
h) Výpočet výše subvence
(189)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení je výhoda, kterou získal příjemce, rozdílem mezi částkou, kterou platí společnost za vládní půjčku, a částkou, již by společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní půjčku na trhu.
(190)
Jak je vysvětleno výše (165.-178. bod odůvodnění), jsou úvěry, jež čínské banky poskytují, výrazem významných vládních zásahů v bankovním sektoru a jejich úrokové sazby neodrážejí sazby na fungujícím trhu; vhodný základ pro srovnání podle obvyklých tržních podmínek byl tudíž sestaven pomocí níže popsané metody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády využila Komise ke zjištění vhodného srovnávacího základu u úrokových sazeb rovněž dostupné údaje.
(191)
Při sestavování vhodného srovnávacího základu je pokládáno za přiměřené použít čínské úrokové sazby upravené tak, aby odrážely běžné tržní riziko. Aktuální finanční situace vývozců byla totiž zjišťována za zkreslených tržních podmínek a čínské banky neposkytly spolehlivé údaje o tom, jak měří rizika a určují úvěrový rating. V takové situaci je proto pokládáno za nezbytné z údajů o úvěruschopnosti čínských vývozců sice vycházet, avšak uplatnit přirážku, která bude odrážet potenciální dopad zkreslených podmínek čínského trhu na finanční situaci těchto vývozců.
(192)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, jak je vysvětleno ve 160., 163. a 164. bodě odůvodnění, byli čínská vláda i spolupracující vyvážející vývozci požádáni o informace k úvěrové politice čínských bank a ke způsobu, jakým byly tyto úvěry vyvážejícím výrobcům poskytovány. Dotčené strany přes opakované žádosti tyto informace neposkytly a odmítly přístup do bank ve státním vlastnictví. Vzhledem k takto nedostatečné spolupráci a ke všem dostupným skutečnostem a v souladu s čl. 28 odst. 6 základního nařízení je považováno za vhodné domnívat se, že všem podnikům v Číně je udělena pouze nejvyšší známka pro dluhopisy neinvestičního stupně (BB dle agentury Bloomberg), a uplatnit na standardní úvěrovou sazbu Čínské lidové banky adekvátní prémii předpokládanou u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají. Výhoda pro vyvážející výrobce byla vypočtena tím způsobem, že úrokový diferenciál byl v procentním vyjádření vynásoben nesplacenou výší úvěru, tj. byl uvažován úrok nezaplacený během období šetření. Tato částka byla poté rozpočítána na celkový obrat spolupracujících vyvážejících výrobců.
(193)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí 0,25 v případě skupiny společností Huadong a 0,89 % v případě skupiny společností Panhua.
(194)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,58 %.
(195)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 0,97 %.
3.3.3. KAPITÁLOVÉ PROGRAMY
(196)
V podnětu bylo podrobně uvedeno několik údajných subvenčních programů týkajících se kapitálu, pokud jde o vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a/nebo nespolupracující při šetření. Komise požádala čínskou vládu, aby o těchto programech poskytla informace v původním a doplňujících dotaznících, a následně měla dostatek příležitostí, aby své odpovědi ohledně uvedených programů předložila. Čínská vláda se rozhodla, že poskytne pouze odpovědi týkající se údajných subvenčních programů v případě dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tento postoj zastávala v průběhu celého řízení.
(197)
Vzhledem ke skutečnosti, že spolupráce čínské vlády byla v tomto řízení značně nedostatečná, neměla Komise možnost získat o těchto programech uvedených v podnětu žádné informace ani důkazy. Komise ověřila, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku těchto programů nevyužili. Komise proto musela zjistit, zda existují subvenční programy, a stanovit zbytkové clo týkající se všech ostatních programů, k nimž čínská vláda nepředložila informace a které nebyly k dispozici pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku nebo jimi nebyly využity, a to na základě důkazů obsažených ve spisu v souladu s ustanoveními čl. 28 odst. 1 základního nařízení.
3.3.3.1. Swapy dluhů za aktiva
a) Popis
(198)
Podnět obsahoval důkazy o tom, že několik výrobců oceli provedlo v roce 2000 swapy dluhů za aktiva v celkové souhrnné částce dluhů ve výši 62,5 miliardy RMB. Uvádí se, že nesplacené dluhy, jež dlužili státem vlastnění výrobci oceli komerčním bankám ve státním vlastnictví, byly zrušeny výměnou za vlastní kapitál, a to prostřednictvím zapojení čtyř čínských společností pro správu majetku, což nebylo v souladu s tržním přístupem. Žadatel dále tvrdil, že společnosti pro správu majetku byly vytvořeny výslovně za účelem likvidace rozsáhlých objemů úvěrů v selhání v klíčových odvětvích, včetně ocelářského průmyslu a restrukturalizace dluhů státem vlastněných podniků, mimo jiné pomocí swapů dluhů za aktiva. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila o daném programu žádné informace, došla Komise ke zjištění na základě dostupných informací obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení (viz 33.-35. bod odůvodnění výše). Ze stejného důvodu byl článek 28 základního nařízení použit i v případě programů účasti na základním kapitálu a nevyplácení dividend popsaných v 204.-215. bodě odůvodnění níže.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(199)
Zjištění týkající se tohoto programu jsou založena na informacích obsažených v podnětu. Swapy dluhů za aktiva představují finanční příspěvek ve formě účasti na základním kapitálu nebo úvěru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení nebo v podobě ušlých příjmů vyplývající z dluhů, které byly zrušeny nebo nebyly vráceny ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento finanční příspěvek byl poskytnut vládou prostřednictvím veřejnoprávních subjektů zapojených do těchto obchodních operací, tj. prostřednictvím uvedených čtyřech čínských společností spravujících aktiva a různých komerčních bank ve státním vlastnictví (viz 168. bod odůvodnění výše). Při neexistenci jakékoliv spolupráce ze strany čínské vlády vyplývá z důkazů obsažených ve spisu, že společnosti spravující aktiva jsou veřejnoprávními subjekty, neboť byly čínskou vládou výslovně vytvořeny za účelem zbavení se značných objemů úvěrů v selhání v klíčových odvětvích, včetně odvětví oceli a restrukturalizace dluhů státem vlastněných podniků. V důsledku toho se má za to, že jednají z pověření vlády.
(200)
Kromě toho žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že velké množství případů zrušení dluhu nezohlednilo obvyklá obchodní hlediska, jelikož čínská vláda neprovedla posouzení, které by ve vztahu k očekávané přiměřené míře návratnosti, již by bylo možné získat v příslušném období prostřednictvím akciových swapů, provedl běžný soukromý investor. Namísto toho se v podnětu tvrdí, že čínská vláda vyměnila značné objemy dluhů za základní kapitál s cílem snížit poměr základního kapitálu vůči cizímu jmění u výrobců oceli, a zvýšit tak jejich konkurenceschopnost, aniž by přitom zohlednila obchodní hlediska, jak by to učinil soukromý investor. Komise došla po důkladné analýze informací uvedených v podnětu a při nedostatku jiných informací týkajících se spisu k závěru, že tato opatření jsou považována za výhodu ve smyslu čl. 6 písm. a) základního nařízení.
(201)
Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení, protože je omezena pouze na vybrané subjekty s účastí státu, přičemž poskytování tohoto financování se odvíjí pouze od vůle orgánu o ní rozhodujícím a nevychází z žádných objektivních kritérií. Lze tedy učinit závěr, že tento program představuje napadnutelnou subvenci poskytnutou vyvážejícím výrobcům dotčeného výrobku.
c) Výpočet výše subvence
(202)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda, kterou získal příjemce, je jednorázová a je stanovena v plné výši swapu dluhů za aktiva, tj. jako částka prominutého dluhu. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody ze strany čínské vlády jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše subvence vypočtena s ohledem na období šetření na základě obvyklého trvání odpisu aktiv společností, v jejichž prospěch byla tato subvence poskytnuta. Částka byla upravena připočtením úroku, který v průběhu uvedeného období vznikl, s cílem zohlednit nárůst hodnoty tohoto přínosu, čímž byla stanovena celková výhoda daného programu pro příjemce. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se tato výše subvence přepočte na objem výroby dotčeného výrobku v průběhu období šetření, jelikož subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(203)
Takto získaná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,05 %. Výpočet subvenční sazby pro společnosti zařazené do vzorku a ostatní spolupracující výrobce nebyl nutný z důvodů popsaných v 196. a 197. bodě odůvodnění.
3.3.3.2. Účast na základním kapitálu
a) Popis
(204)
Ve stížnosti se tvrdí, že čínská vláda poskytla v průběhu let značné objemy hotovosti výrobcům oceli prostřednictvím doplnění kapitálu. V podnětu se tvrdí, že čínská vláda (prostřednictvím různých státem vlastněných subjektů) získala podíly ve společnostech, v nichž již byla hlavním akcionářem bez získání dodatečných akcionářských práv. V podnětu jsou rovněž podrobně uvedeny obchodní operace týkající se státem ovládaných subjektů, včetně společnosti China International Capital Corporation (CICC) a komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(205)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda o tomto programu nepředložila žádné informace (viz 196. a 197. bod odůvodnění výše), zjištění o tomto programu vycházejí z informací obsažených v podnětu, podpořených příslušnými zdroji. Doplnění základního kapitálu představuje přímý převod peněžních prostředků ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Tyto finanční příspěvky poskytla vláda prostřednictvím veřejnoprávních subjektů zapojených do těchto obchodních operací, včetně společností CICC a komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Stížnost obsahuje konkrétní důkazy o kapitálových příspěvcích, pokud jde o státem vlastněný podnik na výrobu oceli, v němž společnost CICC vystupovala jako hlavní upisovatel a správce emise akcií. Podle informací ve stížnosti, je společnost CICC vlastněna z 51 % státem a ovládá ji komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, jež v souvislosti s konkrétními obchodními operacemi popsanými v podnětu rovněž vystupovala jako subjekt čínské vlády, který ovládá státem vlastněný podnik na výrobu oceli (pokud jde o analýzu role Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv viz 64.-66. bod odůvodnění výše). Tyto obchodní operace byly tudíž provedeny čínskou vládou prostřednictvím veřejnoprávních subjektů ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení a příslušné judikatury WTO.
(206)
V případě těchto poskytnutí prostředků základního kapitálu se má za to, že společnostem, jež byly jejich příjemci, tak byla poskytnuta výhoda ve smyslu čl. 6 odst. 1 písm. a) základního nařízení, neboť jsou v rozporu s obvyklou investiční praxí soukromých investorů. Nesoulad poskytnutí tohoto doplnění základního kapitálu s postupy soukromých investorů je v podnětu podrobně prokázán. S ohledem na tyto konkrétní obchodní operace je v podnětu nejprve prokázáno, že státem vlastněný podnik na výrobu oceli zaplatil za svůj podíl na nové emisi akcií nadhodnocenou cenu, jež nebyla v souladu s přiměřenými tržními podmínkami, a dále pak, že využil takto získaných peněžních prostředků k nákupu státem vlastněných aktiv a ke kapitálovým investicím za ceny nižší než tržní. Podnět rovněž ukazuje, že čínská vláda platila stejnou cenu jako ostatní investoři, i když její akcie měly menší hodnotu, neboť nesly jiná práva a výnosy než akcie prodávané jiným akcionářům.
(207)
Tyto subvence jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, neboť byly poskytnuty omezenému počtu vybraných subjektů, v nichž měla podíl čínská vláda. Lze tedy učinit závěr, že tento program představuje napadnutelnou subvenci poskytnutou vyvážejícím výrobcům dotčeného výrobku.
c) Výpočet výše subvence
(208)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Výše prospěchu, jenž příjemci získali, je stanovena ve výši doplnění základního kapitálu. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše subvence vypočtena s ohledem na období šetření na základě obvyklého trvání odpisu aktiv společností, v jejichž prospěch byla tato subvence poskytnuta.Částka byla upravena připočtením úroku, který v průběhu uvedeného období vznikl, s cílem zohlednit nárůst hodnoty tohoto přínosu, čímž byla stanovena celková výhoda daného programu pro příjemce. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(209)
Takto získaná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,08 %. Výpočet subvenční sazby pro společnosti zařazené do vzorku a ostatní spolupracující výrobce nebyl nutný z důvodů popsaných ve 196. a 197. bodě odůvodnění.
3.3.3.3. Nevyplacené dividendy
a) Popis
(210)
V podnětu se tvrdí, že podle opatření čínské vlády nemusí státem vlastněné podniky, včetně oceláren vyrábějících ocel s organickým povlakem, vyplácet vládě, jež je vlastní, v případě zisku dividendy. V důsledku toho jsou státem vlastnění výrobci oceli schopni podle tohoto programu financovat značné investice ze zisku, který nebyl rozdělen na výplatu dividend.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(211)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila žádné informace o výplatě dividend od státem vlastněných výrobců oceli (viz 196. a 197. bod odůvodnění výše), zjištění o tomto programu vycházejí z informací obsažených v podnětu, podpořených příslušnými zdroji. Pokud čínská vláda nepožaduje vyplacení dividend, jež jsou běžně vypláceny soukromým investorům za jejich akcie, musí být nevyplacené dividendy považovány za skrytý grant ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení nebo za ušlé příjmy podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tyto skryté granty byly poskytnuty vládou prostřednictvím subjektu, jenž přímo drží akcie státem vlastněných výrobců oceli, tj. v zásadě komisí pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Analýza týkající se komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv ukazuje, že vykonává funkce státní správy (podrobné informace viz 64.-66. bod odůvodnění výše).
(212)
Částky v plné výši nevyplacených dividend jsou považovány za částky, které poskytují státem vlastněným výrobcům oceli výhodu ve smyslu článku 6 písm. a) základního nařízení, neboť jsou v rozporu s obvyklou investiční praxí soukromých investorů, kteří obyčejně vyžadují vyplacení dividend podle jim odpovídajících akciových podílů. Pokud jde o státem vlastněné podniky v částečném vlastnictví soukromých investorů, výše výhod odpovídá objemu nevyplacených dividend, jež mezi ně byly poměrným způsobem rozděleny.
(213)
Tyto subvence jsou specifické podle čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť byly poskytnuty omezenému počtu vybraných subjektů, v nichž měla podíl čínská vláda. Lze tedy učinit závěr, že tento program představuje napadnutelnou subvenci poskytnutou vyvážejícím výrobcům dotčeného výrobku.
c) Výpočet výše subvence
(214)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše nevyplacených dividend. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(215)
Takto získaná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 1,36 %. Výpočet subvenční sazby pro výrobce zařazené do vzorku a ostatní spolupracující výrobce nebyl nutný z důvodů popsaných v 196. a 197. bodě odůvodnění.
3.3.4. PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE DANĚ Z PŘÍJMU A OSTATNÍCH PŘÍMÝCH DANÍ
3.3.4.1. Daňová opatření pro odpočet výdajů na výzkum a vývoj
(216)
Tento program poskytuje výhodu společnostem, které zavádějí nové technologie, nové výrobky nebo nové způsoby výroby. Způsobilé společnosti mohou snížit své daně z příjmu právnických osob o 50 % skutečně vynaložených nákladů na schválené projekty.
(217)
Je třeba poznamenat, že přestože čínská vláda omezila své odpovědi na dotazník a na písemné upozornění na nedostatky pouze na programy, jichž využívají společnosti zařazené do vzorku, neposkytla o uvedeném programu žádné informace, přestože jedna ze společností zařazených do vzorku uvedla ve svých odpovědích na dotazník informace týkající se přínosu tohoto programu. V návaznosti na inspekci na místě, při které byla znovu požádána, aby poskytla potřebné informace, předložila čínská vláda neúplnou dodatečnou odpověď týkající se uvedeného programu. Přes pozdní poskytnutí této informace požádal inspekční tým o vysvětlení několika otázek (viz 219. bod odůvodnění níže), ta ovšem poskytnuta nebyla. V důsledku toho Komise musela založit svá zjištění na nejpřesnějších skutečnostech, které měla k dispozici.
a) Právní základ
(218)
Tento program je poskytován jako preferenční daňové zacházení ve smyslu čl. 30 odst. 1 zákona ČLR o dani z příjmu právnických osob (nařízení č. 63 prezidenta Čínské lidové republiky, jež vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2008), článku 95 nařízení ČLR o provádění právních předpisů k dani z příjmů právnických osob (vyhláška č. 512 Státní rady ČLR) a pokynů pro klíčové oblasti (oznámení č. 6, 2007). Vyhlášku č. 512 ani oznámení č. 6 čínská vláda pro účely tohoto řízení neposkytla.
b) Způsobilost
(219)
Jak je uvedeno výše, čínská vláda neposkytla v odpovědi na dotazník a písemné upozornění na nedostatky žádné relevantní informace ohledně daného programu. V dokumentu předloženém v průběhu kontroly na místě čínská vláda uvedla, že pouze „poplatky spojené s výzkumem a vývojem, které vynakládají podniky v souvislosti s rozvojem nových technologií, výrobků a dovedností“ lze v rámci zdanitelného příjmu uznat pro účely jejich odpočtu. Čínská vláda však podrobně nevyložila smysl pojmů „nové technologie“, „nový výrobek“ a „nové dovednosti“. Komise rovněž usilovala o přesné vymezení těchto pojmů při svém ověření na místě u společnosti Zhejiang Huadong, avšak společnost nebyla schopna poskytnout žádné konkrétní vysvětlení a odpověděla, že se jedná pouze o obecné pojmy.
(220)
Nicméně v rámci šetření, jež se týkalo bezdřevého natíraného papíru, bylo stanoveno, že pro tento program jsou způsobilé pouze projekty společností v odvětví nových a špičkových technologií, jež pobírají primární podporu od státu a dále projekty uvedené na seznamu pokynů pro klíčové oblasti a industrializaci odvětví špičkových technologií v rámci stávající priority pro rozvoj, jež schválila národní komise pro rozvoj a reformy (64). Vzhledem k tomu, že v tomto řízení nebyly poskytnuty žádné nové příslušné informace, jež by toto zjištění vyvrátily, dochází se k závěru, že uvedený program není obecně k dispozici, neboť jej může využít pouze omezené množství vybraných průmyslových odvětví / společností / projektů.
c) Provádění v praxi
(221)
Podle odpovědi čínské vlády podniky, které mají v úmyslu požádat o tuto daňovou úlevu, musí podat žádost o vrácení daně z příjmů a „další příslušné dokumenty“ správci daně, avšak v odpovědi nebylo uvedeno, o jaké další příslušné dokumenty se konkrétně jedná. V rámci šetření týkajícího se bezdřevého natíraného papíru bylo stanoveno, že společnost, jež hodlá požádat o výhodu podle tohoto programu, musí podat podrobné informace o projektech z oblasti výzkumu a vývoje místnímu úřadu pro vědu a technologie a pouze po jejím posouzení vydá daňový úřad oznámení o příslušném schválení. Po schválení je částka podléhající dani z příjmu právnických osob snížena o 50 % skutečně vynaložených nákladů na schválené projekty (65).
d) Výsledky šetření
(222)
Tento program využíval během období šetření jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců, společnost Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd,. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a vzhledem k její pozdní a neúplné odpovědi ve věci tohoto programu nebylo možné určit postup podávání a schvalování žádostí, který se vztahuje na společnosti, jež daného programu využívají. Jak je uvedeno výše, Komise se musela částečně spoléhat na skutečnosti zjištěné v rámci šetření, jež se týkalo bezdřevého natíraného papíru.
e) Závěr
(223)
Tento program by měl být považován za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě ušlých vládních příjmů, neboť přiznává prospěch společnostem, které jsou příjemci této subvence.
(224)
Čínská vláda byla požádána, aby poskytla informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik mohou subvenci získat pouze určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda ve své odpovědi na dotazník a na písemné upozornění na nedostatky tyto informace neposkytla. Kromě toho se informace předložené v této souvislosti během inspekce na místě zdají být neúplné s ohledem na zjištění týkající se stejného programu, který, jak bylo zjištěno v šetření týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, využívaly určité společnosti. S ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být stanovení specifičnosti subvence, „průkazně doloženo“, musela Komise při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení. Nejlepší dostupné údaje zahrnovaly i výsledky šetření týkajícího se bezdřevého natíraného papíru.
(225)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky a odvětví zařazené do kategorie podporovaných, např. na výrobní odvětví oceli s organickým povlakem. Navíc se nejeví, že by byla dána objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Je třeba poznamenat, že nedostatečná spolupráce ze strany čínské vlády neumožňuje, aby Komise posoudila, je-li takovéto objektivní kritérium k dispozici.
(226)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(227)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti k úhradě podle běžné daňové sazby, po odečtení částek zaplacených na základě dalšího 50 % odpočtu za skutečně vzniklé náklady v souvislosti s výzkumem a vývojem u schválených projektů. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na celkový obrat z prodeje, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(228)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, tj. skupina společností Huadong, tento program využívá. Subvenční sazba zjištěná pro Huadong Group činí 0,19 %.
(229)
Vážená průměrná sazba subvence pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,09 %.
(230)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, tj. 0,19 %.
3.3.4.2. Daňové úlevy pro centrální a západní regiony
(231)
Tento program nabízí výhodu společnostem sídlícím v centrálních a západních regionech. Na způsobilé společnosti se vztahují preferenční sazby daně z příjmu ve výši 15 % namísto běžné sazby daně z příjmu ve výši 25 % uplatňované v Číně.
(232)
Čínská vláda byla požádána v dotazníku, v písemném upozornění na nedostatky a znovu během inspekce na místě, aby poskytla o tomto programu příslušné informace. Čínská vláda ve své reakci na dotazník a dopis o nedostatcích neodpověděla na žádnou z těchto otázek a uvedla, že tento program již neplatí, neboť byl ukončen ke dni 31. prosince 2010, a rovněž tvrdila, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program během období šetření nevyužívala. Toto tvrzení však bylo v rozporu s odpověďmi jednoho z vyvážejících výrobců (Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd) a s důkazy, jež byly shromážděny během ověřovací návštěvy na místě u této společnosti.
a) Právní základ
(233)
Tento program je poskytován za účelem preferenčního daňového zacházení podle Oznámení o příznivé daňové politice pro rozvoj západního regionu (vydaného ministerstvem financí, všeobecným daňovým úřadem a celním úřadem, s účinností od 1. ledna 2001), které bylo aktualizováno Oznámením o dalším provádění daňových opatření v rámci strategie pro rozvoj západního regionu (vydaného ministerstvem financí, všeobecným daňovým úřadem a celním úřadem, s účinností od 1. ledna roku 2011), které prodlužuje platnost tohoto programu do 31. prosince 2020.
b) Způsobilost
(234)
Je třeba poznamenat, že čínská vláda ve své odpovědi na dotazník, písemné upozornění na nedostatky či při inspekci na místě nepředložila odpovědi na žádnou z otázek ohledně tohoto programu. Podle Oznámení o příznivé daňové politice pro rozvoj západního regionu je však toto preferenční daňového zacházení k dispozici pro podporované typy podniků v západním regionu (podporované podniky jsou takové, v nichž se hlavní podnikatelská činnost podílí alespoň 70 % na jejich celkových příjmech, jak je uvedeno v seznamu výrobních odvětví, výrobků a technologií podporovaných státem). Během inspekce na místě ve společnosti Chongqing Wanda, společnost potvrdila, že důvodem pro preferenční sazbu daně je, že patří do kategorie podporovaných průmyslových odvětví v západním a centrálním regionu.
c) Provádění v praxi
(235)
Ani čínská vláda, ani společnost Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd neposkytla informace o fungování a provádění tohoto programu. Podle oběžníku Státní rady týkajícího se různých politik pro provádění rozvoje velkých západních regionů v Číně je ke snížení běžné daňové sazby z 25 % na preferenční sazbu 15 % nezbytné schválení lidovou vládou na úrovni provincie. V každoročním daňovém přiznání týkající se daně z příjmu společnosti je odečtená (osvobozená) daň z příjmu uvedena pod bodem 28 - odečtená daň.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(236)
Tento program během období šetření využíval jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců, společnost Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády je obtížné posoudit postup podávání a schvalování žádostí, který se vztahuje na společnosti, jež tohoto programu využívají. Komise musela vyvodit své vlastní závěry z předložených dokumentů, které tvoří právní základ uvedeného programu, bez možnosti požádat čínskou vládu o příslušné vysvětlení.
e) Závěr
(237)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, čímž přijímající společnosti získávají výhodu.
(238)
Čínská vláda byla požádána, aby poskytla informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, jakož i k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik mohou subvenci získat pouze určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. S ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle kterého musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, tak musela Komise podle článku 28 základního nařízení svá zjištění opřít pouze o dostupné údaje.
(239)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky a výrobní odvětví zařazené do kategorie podporovaných, např. na výrobce oceli s organickým povlakem, kteří kromě toho musejí mít sídlo v určitém čínském regionu. Navíc se nejeví, že by byla dána objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Je třeba poznamenat, že nedostatečná spolupráce ze strany čínské vlády neumožňuje, aby Komise posoudila, je-li takovéto objektivní kritérium k dispozici.
(240)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(241)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby po odečtení výše daně zaplacené na základě preferenční daňové sazby z příjmu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(242)
Subvenční sazba zjištěná pro Panhua Group činí 0,03 %.
(243)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,02 %.
(244)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 0,04 %.
3.3.5. OSTATNÍ PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE DANĚ Z PŘÍJMU, PRO KTERÉ ČÍNSKÁ VLÁDA NEPOSKYTLA ODPOVĚDI VŮBEC NEBO JEN NA NEDOSTATEČNÉ ÚROVNI.
(245)
V podnětu bylo podrobně uvedeno několik údajných subvenčních programů, pokud jde o vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a/nebo nespolupracující při šetření. Komise požádala čínskou vládu, aby o těchto programech poskytla informace v původním a doplňujících dotaznících, a následně měla dostatek příležitostí, aby své odpovědi ohledně uvedených programů předložila. Čínská vláda se rozhodla, že poskytne pouze odpovědi týkající se údajných subvenčních programů v případě dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tento postoj zastávala v průběhu celého řízení. Čínská vláda však pro některé z těchto programů předložila informace a důkazy o tom, že programy byly ukončeny a v období šetření nebyly v platnosti. Komise tyto důkazy předložené čínskou vládou ve svých zjištěních zohlednila.
(246)
Pokud jde o všechny další programy, čínská vláda žádné informace či důkazy nepředložila. Vzhledem ke skutečnosti, že spolupráce čínské vlády byla v tomto řízení značně nedostatečná, neměla Komise možnost získat od vyvážejících výrobců o těchto programech zahrnutých v podnětu žádné informace ani důkazy. Komise ověřila, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku neměli na tyto programy nárok nebo je nevyužívali (zejména z důvodu, že byli v soukromém vlastnictví nebo se nacházeli mimo oblast působnosti programu nebo z důvodu jejich poměrně omezené velikosti). Komise proto musela určit existenci programu, a stanovit zbytkové clo týkající se všech ostatních programů, k nimž čínská vláda nepředložila informace a které nebyly k dispozici pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku nebo jimi nebyly využity, a to na základě důkazů obsažených ve spisu v souladu s ustanoveními čl. 28 odst. 1 základního nařízení.
3.3.5.1. Slevy na daň z příjmu za nákup výrobního zařízení vyrobeného na vnitřním trhu
a) Popis
(247)
Tento program umožňuje společnosti uplatnit daňové úlevy na nákup tuzemského zařízení, pokud je projekt v souladu s průmyslovou politikou čínské vlády. Na dodatečné zvýšení daňové povinnosti z předchozího roku se může uplatňovat daňová úleva až do výše 40 % nákupní ceny tuzemského zařízení.
b) Právní základ
(248)
Právním základem tohoto programu jsou prozatímní opatření, která se týkají slevy na dani z příjmu u investic do zařízení vyrobených v tuzemsku pro projekty technologické modernizace ze dne 1. července 1999 a oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření státní daňové správy týkající se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku, č. 52 [2008] s účinností od 1. ledna 2008.
c) Nedostatečná spolupráce
(249)
Čínská vláda odpověděla, že tento program byl ukončen počínaje lednem 2008, a to v souladu se zmíněným oznámením č. 52, a že pokud je jí známo, žádný jiný program jej nahradil. Komise požádala čínskou vládu, aby poskytla další příslušné informace, zejména podrobné údaje týkající se harmonogramu pro postupné ukončení výhod. Čínská vláda tyto informace neposkytla a omezila svou odpověď na skutečné výhody, jež získali všichni výrobci oceli s organickým povlakem, přičemž pouze odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku v rámci dotazníku. Komise již vysvětlila důvody, proč byla čínská vláda požádána, aby poskytla informace o všech výrobcích oceli s organickým povlakem, a nikoli pouze o výrobcích zařazených do vzorku (viz 34. a 35. bod odůvodnění výše). Kromě toho čínská vláda neposkytla ani informace týkající se výrobců zařazených do vzorku, přičemž pouze učinila odkaz na jejich odpovědi. Komise se domnívá, že nestačí poskytnout důkaz o ukončení programu, aniž by byly předloženy dodatečné důkazy o postupném ukončení skutečných výhod v rámci daného programu a o případných náhradních programech. S ohledem na tento program, může být daňová výhoda (tj. daňový zápočet) vzniklá v určitém roce ve skutečnosti používána v jiném daňovém období, a tudíž mohou výhody přesahovat období své platnosti i v případě, že program byl již mezitím ukončen. Ukázalo se, že další „ukončené“ daňové programy dále poskytují výhody po dobu několika let po úředně stanoveném okamžiku skončení jejich platnosti. Může se jednat i o případ, kdy výše přidělených výhod je po určité období neobvykle vysoká. Vzhledem k tomu, že čínská vláda v tomto ohledu žádné informace neposkytla, vychází Komise při svých zjištěních z informací obsažených ve spisu (v tomto případě podnětu) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(250)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento program poskytuje příjemcům výhodu ve výši, která se rovná daňové úspoře ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního nařízení, neboť daňová úspora závisí na přednostním používání domácího zboží na úkor zboží dováženého.
e) Výpočet výše subvence
(251)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že tento program dosud nebyl v antisubvenčním řízení orgánů Unie posouzen a že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí orgánů USA. Při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních se v tomto nařízení bere mimo jiné ohled na to, zda v příslušném programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížila. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z uvedeného šetření.
(252)
Takto zjištěná subvenční sazba týkající se daného programu během období šetření u všech nespolupracujících společností činí 0,38 %, což je sazba stanovená pro tento program v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 26) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (66).
3.3.5.2. Preferenční daňové schéma pro společnosti, které využívají nejnovější a špičkové technologie
a) Popis
(253)
Na základě tohoto programu může podnik, jenž žádá o vydání osvědčení pro podnik využívající nejnovější a špičkové technologie, využívat snížené sazby u daně z příjmů ve výši 15 % v porovnání s běžnou sazbou 25 %. Tento program byl shledán napadnutelným, jak ze strany Unie při šetření případu bezdřevého natíraného papíru, tak ze strany orgánů USA. (67)
b) Právní základ
(254)
Právním základem tohoto programu je článek 28 zákona ČLR o dani z příjmů podniků (zákon č. 63 vyhlášený dne 16. března 2007), jakož i správní opatření pro podniky, které využívají nejnovější a špičkové technologie, a oznámení státní daňové správy o otázkách úhrady daně z příjmů podniků, které využívají nejnovější a špičkové technologie (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Nedostatečná spolupráce
(255)
Čínská vláda odpověděla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise proto svá zjištění o daném programu založila na informacích, které jsou obsažené ve spisu (zjištění ve věci bezdřevého natíraného papíru a podnět v tomto případu) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(256)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře, kterou může prostřednictvím tohoto programu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení získat. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože je omezena na některé podniky a odvětví, jež patří do kategorie podporovaných, jako jsou ty, které působí v ocelářském průmyslu. Navíc neexistují žádná objektivní kritéria stanovená právními předpisy nebo orgánem poskytujícím subvenci, pokud jde o způsobilost pro tento program, a nárok na subvenci není automatický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(257)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby, a to po odečtení zaplacené částky se sníženou preferenční daňovou sazbou. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření již v předchozím antisubvenčním řízení ze strany orgánů Unie, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 452/2011 ze dne 6. května 2011 o uložení konečného antisubvenčního cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (68), dle potřeby náležitě upravené, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(258)
Subvenční sazba zjištěná pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,9 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v nařízení uvedeném v předchozím bodě odůvodnění.
3.3.5.3. Úlevy na dani z příjmu pro podniky, které se zabývají komplexním využívání zdrojů („zvláštní suroviny“)
a) Popis
(259)
Tento daňový program umožňuje, aby podniky, které využívají jakoukoli ze surovin uvedených v katalogu pro úlevy na dani z příjmu pro podniky, jež využívají komplexní zdroje coby svou hlavní výrobní surovinu a které vyrábějí výrobky uvedené ve stejném katalogu podle státních a průmyslových norem, zahrnuly takto získané příjmy do celkových příjmů na základě snížené sazby 90 %. Při výpočtu daně z příjmu tak společnosti mohou odečíst 10 % příjmů. Tato výjimka se uděluje na dobu pěti let.
b) Právní základ
(260)
Právní základ tohoto programu tvoří článek 33 zákona ČLR o dani z příjmů podniků, článek 99 nařízení Státní rady o provádění zákona ČLR o dani z příjmů podniků a katalog úlev na dani z příjmu pro podniky zabývající se komplexním využívání zdrojů.
c) Nedostatečná spolupráce
(261)
Čínská vláda uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise proto ve svých zjištěních o tomto programu vycházela z informací obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu), v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(262)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento program poskytuje výhodu pro příjemce ve výši daňových úspor podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože je omezena pouze na některé podniky využívající jako primárních surovin zdroje uvedené ve výše zmíněném katalogu daňových úlev, a to za účelem výroby výrobků uvedených v tomto katalogu.
e) Výpočet výše subvence
(263)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby, a to po odečtení zaplacené částky se sníženou preferenční daňovou sazbou. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody, vycházela Komise ve svých zjištěních z informací obsažených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(264)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,01 %.
3.3.5.4. Daňová úleva na nákup speciálního zařízení
a) Popis
(265)
Tento program umožňuje společnostem, aby vyrovnaly 10 % nákladů na nákup speciálního zařízení použitého pro ochranu životního prostředí, úsporu energie a vody a bezpečnost při výrobě oproti dani z příjmu právnických osob splatné v roce, kdy bylo zařízení zakoupeno. Zbývající část 10 % investované částky může být převedena do následujících pěti let.
b) Právní základ
(266)
Právní základ tohoto programu tvoří článek 34 ČLR zákona o dani z příjmů podniků, článek 100 nařízení Státní rady o provádění zákona ČLR o dani z příjmů podniků.
c) Nedostatečná spolupráce
(267)
Čínská vláda odpověděla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise proto ve svých zjištěních o tomto programu vycházela z dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(268)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento program poskytuje výhodu pro příjemce ve výši daňových úspor podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(269)
Pokud jde o specifičnost tohoto programu, Komise se domnívá, že vzhledem k nedostatku informací ve spisu nemůže pokračovat v dalších zjištěních a dospět tak ke konečnému zjištění o specifičnosti tohoto programu. Komise proto nemohla tento program dále posoudit.
3.3.5.5. Preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu
a) Popis
(270)
Tento program umožňuje společnostem, které se nacházejí v severovýchodním regionu (včetně provincií Liaoning, Jilin a Heilongjiang a obce Dalian), aby zaprvé snížily pro daňové účely délku odpisů dlouhodobého majetku až o 40 %, a tím zvýšily roční částku odpisů odečitatelných od daně z příjmu, a zadruhé, aby se zkrátila doba odpisů nehmotného majetku až o 40 % pro daňové účely, což vede ke zvýšení každoročních odpočtů z daně. Podle dokumentu vydaného ministerstvem financí a státní daňovou správu mohou daňoví poplatníci z řad právnických osob v určitých odvětvích, včetně metalurgického, využít rovněž dalších výhod týkajících se DPH, daně ze zdrojů a daně z příjmu právnických osob, zejména při pořizování dlouhodobého majetku.
b) Právní základ
(271)
Právním základem tohoto programu je preferenční politika týkající se daně z příjmů podniků pro oživení společností staré průmyslové základny v severovýchodním regionu (Caishui, č. 153, 20. září 2004), oznámení ministerstva financí a státní daňové správy o odpisech majetku a provádění programu amortizace v severovýchodní staré průmyslové základně (Caishui, č. 17, 2. února 2005). Čínská vláda předložila právní základ, který dokládá ukončení tohoto programu dne 1. ledna 2008, tj. oznámení ministerstva financí a státní daňové správy o několika preferenčních politikách, pokud jde o daň z příjmů podniků (č. 1 [2008]).
c) Nedostatečná spolupráce
(272)
Vedle předložení výše uvedeného právního základu, který dokládá ukončení programu, čínská vláda ve vztahu k informacím týkajícím se případné výhody, jež mohla být na základě tohoto programu poskytnuta, pouze odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise dále konstatuje, že vzhledem k tomu, že tento program poskytuje subvence na nákup dlouhodobého majetku, který lze odepisovat více let, a vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila žádné podrobnosti o postupném ukončování výhod podle tohoto programu ani o případných zbývajících výhodách, které stále nejsou uplatněny v celém rozsahu, rozhodla se při svých zjištěních o tomto programu vycházet z informací obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu a v příslušných zjištěních USA) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(273)
Tento program poskytuje subvence ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výhoda podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení se rovná daňové úspoře, kterou získaly způsobilé podniky odpočtem zrychlených odpisů a amortizací nákladů na nákup dlouhodobého majetku. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože je omezena na podniky nacházející se ve vymezené územní oblasti, tj. v severovýchodním regionu.
e) Výpočet výše subvence
(274)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou příjemcem se považuje rozdíl mezi výší daně, která by byla pro daná aktiva zaplacena během období šetření při odpisu stanoveném v obvyklé výši, a skutečně zaplacenou částkou v rámci zrychleného odepisování. Vzhledem k tomu, že tento program dosud nebyl v antisubvenčním řízení orgánů Unie posouzen a že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů (69)) orgánů USA. Jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z daného šetření.
(275)
Takto zjištěná subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,08 %, což je sazba stanovená pro program týkající se osvobození od daně z příjmů pro investory ve vymezených územních oblastech v rámci Liaoning v US Decision Memorandum of 3 June 2010 on Wire Decking (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 3. června 2010 týkající se potahů drátů (strana č. 25) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 111/10, s. 32902 / 10. června 2010)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (70).
3.3.5.6. Osvobození od daně z příjmu u investic do technologické renovace na vnitrostátní úrovni
a) Právní základ
(276)
Právním základem pro tento program je dokument týkající se auditu daně z příjmu podniků, pokud jde o správu investičních úvěrů pro technologickou transformaci tuzemských zařízení, přijatý státní daňovou správou, č. 13 ze dne 17. ledna 2000 a oznámení týkající se vyhlášení a šíření opatření pro správu státních klíčových projektů pro technologickou obnovu.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(277)
Čínská vláda odpověděla, že tento program byl ukončen ke dni 1. ledna 2008 prostřednictvím oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření státní daňové správy týkajícího se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku, č. 52 [2008] státní daňové správy. Vzhledem k tomu, že tento program poskytuje opakující se daňové výhody, které byly od roku 2008 ukončeny, a vzhledem k tomu, že neexistují žádné důkazy o tom, že by byly uplatňovány jakékoli zbývající dosud nečerpané výhody během období šetření, dospěla Komise k závěru, že tento program není napadnutelný.
3.3.5.7. Různé místní daňové úlevy
a) Popis
(278)
Podnět uvádí řadu daňových úlev, které jsou k dispozici v několika provinciích (tj. Shandong, město Chongqing, region Guangxi Zhuang, střední a západní regiony) v podobě snížené sazby daně z příjmu právnických osob ve výši 15 % oproti všeobecně uplatňované daňové sazbě 25 %.
b) Právní základ
(279)
Podnět uvádí právní základ pro daňovou slevu v provincii Shandong, a to sníženou sazbu daní z příjmu na základě zeměpisné polohy (provincie Zheijang a Shandong): zákon ČLR o dani z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi a pro zahraniční podniky, čl. 7, přijatý dne 9. dubna 1991, č. 45.
c) Nedostatečná spolupráce
(280)
Čínská vláda pouze uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v průběhu období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se jejich případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Kromě argumentů odkazujících na povinnost čínské vlády poskytnout úplné odpovědi (viz 34.-35. bod odůvodnění výše) Komise uvádí, že alespoň jedna z nižších daňových sazeb uvedených v této části poskytla výhodu jednomu ze spolupracujících vývozců (viz 231. bod odůvodnění a dále). Komise proto při posouzení tohoto programu vychází z informací obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu a v příslušných zjištěních USA) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(281)
Tento program poskytuje subvence ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tato opakující se výhoda se rovná částce daňové úspory získané díky nižší sazbě daně z příjmu právnických osob podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Program je specifický, neboť je omezený na společnosti sídlící ve vymezených územních oblastech ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(282)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby snížené o částku zaplacenou podle preferenční daňové sazby. Vzhledem k tomu, že tento program dosud nebyl v antisubvenčním řízení orgánů Unie posouzen a že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států. Jak bylo již uvedeno, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z daného šetření.
(283)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program činí během období šetření u všech nespolupracujících společností 0,66 %, což je sazba stanovená pro program týkající se snížené daně z příjmu na základě zeměpisné polohy v US Decision Memorandum on Certain Tow Behind Lawn Groomers and Certain Parts Thereof (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 12. června 2009 týkající se určitých přívěsných zařízení sekaček na trávu a některých jejich příslušných částí) (strana č. 11) (Federální rejstřík / sv. 74, č. 117, s. 29180. / 19. června 2009)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (71).
3.3.5.8. Osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
a) Popis
(284)
Tento program se skládá z preferenčního daňového zacházení pro podniky se sídlem v Číně, které jsou akcionářem v jiných podnicích se sídlem v Číně v podobě osvobození tuzemských mateřských podniků od daně z příjmu z určitých dividend, bonusů a jiných kapitálových investic. Tento program byl napadnut v antisubvenčním řízení Unie týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (72).
b) Právní základ
(285)
Právním základem je článek 26 zákona ČLR o dani z příjmů podniků, článek 83 nařízení o provádění zákona ČLR o dani z příjmů podniků, vyhláška č. 512 Státní rady zveřejněná dne 6. prosince 2007.
c) Nedostatečná spolupráce
(286)
Čínská vláda odpověděla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužila a pokud jde o informace týkající se případných výhod, získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise se proto rozhodla vycházet při svých zjištěních o tomto programu z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení, a to ze zjištění uvedených v rozhodnutí o bezdřevém natíraném papíru.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(287)
Uvedený program poskytuje subvence ve formě ušlých příjmů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tato výhoda se rovná výši daňových úspor pramenících z osvobození od daně z dividend, bonusů a jiných kapitálových investic pro podniky se sídlem v Číně v souladu s čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Program je specifický de iure ve smyslu ustanovení čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán, který subvenci poskytuje, omezen na podniky se sídlem v Číně, jimž plynou od jiných podniků se sídlem v Číně příjmy z dividend - na rozdíl od podniků, které investují do podniků zahraničních. Uvedený program je rovněž specifický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení vzhledem k tomu, že je výhradně určen významným odvětvím a projektům podporovaným státem, jako je ocelářský průmysl (viz např. 182. bod odůvodnění výše) a rovněž vzhledem k tomu, že neexistují žádná objektivní kritéria pro vymezení způsobilosti pro tento program a ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky.
e) Výpočet výše subvence
(288)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti se zahrnutím příjmu z dividend, jenž příjemcům plyne od jiných podniků se sídlem v Číně, po odečtení částky, kterou příjemci skutečně zaplatili při zohlednění osvobození dividend od daně. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření již v předchozím antisubvenčním řízení ze strany orgánů Unie, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(289)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,77 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru.
3.3.5.9. Preferenční daňový program pro subjekty se zahraničními investicemi
(290)
V podnětu jsou uvedeny následující preferenční programy týkající se daně z příjmu pro podniky se zahraničními investicemi:
-
Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně pro výrobní subjekty se zahraničními investicemi,
-
Místní programy na osvobození od daně z příjmu a její snížení pro výrobní podniky se zahraničními investicemi,
-
Slevy na dani z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v tuzemsku,
-
Subvence na daň z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy.
(291)
Čínská vláda předložila příslušné právní základy, aby ukázala, že programy týkající se subjektů se zahraničními investicemi byly ukončeny zákonem ČLR o dani z příjmů právnických osob, přijatým dne 16. března 2007, a to v roce 2008 na 5. zasedání 10. Všečínského shromáždění lidových zástupců, a to:
-
Oznámení Státní rady o provádění přechodných preferenčních politik, pokud jde o daň z příjmů podniků č. 39 [2007] vydané Státní radou;
-
Oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření týkajících se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku, č. 52 [2008] státní daňové správy
(292)
Tato ustanovení ukazují, že do konce roku 2011 byly úlevy na dani z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi postupně ukončovány. Čínská vláda rovněž uvedla, že žádný náhradní program pro subjekty se zahraničními investicemi neexistuje a že daňové zacházení, pokud jde o subjekty se zahraničními investicemi, je nyní stejné jako v případě ostatních daňových poplatníků z řad právnických osob. Komise konstatuje, že tyto preferenční programy týkající se daně z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi jsou stále napadnutelné, neboť výrobci oceli s organickým povlakem mohou stále využívat zbývající výhody alespoň po část období šetření do konce roku 2011, a nelze vyloučit, že existuje náhradní program pro subjekty se zahraničními investicemi po roce 2012. Komise se nicméně rozhodla, že programy s ohledem na nutnost snížit administrativní zátěž pro všechny zúčastněné strany dále posuzovat nebude, a to i s ohledem na blížící se konec přechodného období a chybějící údaje o případném náhradním programu.
3.3.6. PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE NEPŘÍMÝCH DANÍ A DOVOZNÍHO CLA
3.3.6.1. Dovozní clo a osvobození od DPH pro subjekty se zahraničními investicemi a některé domácí podniky používající dovážené zařízení v podporovaných odvětvích
a) Popis
(293)
Tento program stanoví osvobození od DPH a dovozních cel ve prospěch subjektů se zahraničními investicemi a tuzemských podniků pro dovoz kapitálového vybavení použitého v jejich výrobě. Osvobození od daně je podmíněno tím, že zařízení nesmí být uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a že podnik musí obdržet osvědčení o státem podporovaných projektech, jež vydávají čínské orgány nebo národní komise pro rozvoj a reformy v souladu s příslušnými právními předpisy týkajícími se investicí, daní a cel. Tento program byl napadnut v antisubvenčním řízení EU týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (73).
b) Právní základ
(294)
Právní základ tohoto programu tvoří oběžník Státní rady o úpravě daňové politiky v případě dováženého zařízení, Guo Fa č. 37/1997, sdělení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43, oznámení národní komise pro rozvoj a reformy č. 316 2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem podporovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů a katalog zboží dováženého pro podniky se zahraničními investicemi a podniky domácí, jež nelze vyjmout z celní povinnosti, pro rok 2008.
c) Nedostatečná spolupráce
(295)
Čínská vláda tvrdila, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod, získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34. bod odůvodnění a dále), a při svých zjištěních o tomto programu tak bude vycházet z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení, a to ze zjištění uvedených v řízení o bezdřevém natíraném papíru.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(296)
Tento program je považován za subvenci v podobě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), neboť subjekty se zahraničními investicemi a další způsobilé tuzemské podniky jsou osvobozené od platby DPH a/nebo jiných cel, které by byly jinak splatné v případě, že by podniky nevlastnily osvědčení o státem podporovaných projektech vydané Národní komisí pro rozvoj a reformy. Proto představuje výhodu pro společnosti z řad příjemců ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tento program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky, které investují v rámci konkrétní obchodní kategorie taxativně vymezené zákonem a které získaly osvědčení o státem podporovaných projektech. Navíc nejsou dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(297)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Výše výhody, kterou příjemci získali, je stanovena ve výši osvobození dovezeného zařízení od DPH a cla. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření již v předchozím řízení o vyrovnávacím clu ze strany Unie, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v šetření týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(298)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,89 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v šetření týkajícím se bezdřevého natíraného papíru.
3.3.6.2. Vracení DPH subjektům se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená na domácím trhu
a) Popis
(299)
Tento program poskytuje výhody subjektům se zahraničními investicemi v podobě vracení DPH při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu. Zařízení nesmí být klasifikováno jako zboží bez možnosti osvobození a jeho hodnota nesmí překročit celkový investiční limit pro subjekty se zahraničními investicemi podle „zkušebních správních opatření o nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu“. Tento program byl napadnut Unií v antisubvenčním řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (74) a orgány USA v řízení o uložení vyrovnávacího cla týkajícího se bezdřevého natíraného papíru z ČLR (75).
b) Právní základ
(300)
Právní základ tohoto programu tvoří oběžník státní daňové správy o vyhlášení prozatímních opatření o vracení daně při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu subjekty se zahraničními investicemi, č. 171, 199, 20.9.1999; oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření týkajících se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu státní daňové správy, č. 176 [2008] ministerstva financí.
c) Nedostatečná spolupráce
(301)
Čínská vláda tvrdila, že daný program byl ukončen výše uvedeným oznámením č. 176 [2008], a to od 1. ledna 2009. Komise požádala čínskou vládu, aby poskytla informace o skutečném skončení výhod, které mají být poskytovány v průběhu delšího období, neboť daný program je spojen s nákupem majetku vyrobeného na domácím trhu. Pokud jde o případné výhody, které mohly být na základě tohoto programu získány, čínská vláda pouze odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34. bod odůvodnění a dále). Komise také poukazuje na to, že oznámení č. 176 stanoví přechodné období pro pořizování způsobilého dlouhodobého majetku a pro podání přihlášky s cílem získat výhodu do 30. června 2009. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila informace o postupném ukončování výhod a vzhledem k tomu, že tyto výhody, jelikož jsou spojené s dlouhodobými aktivy, mohou být poskytovány po určité období a pokračovat i v období šetření, Komise při svých zjištěních o tomto programu vychází z dostupných informací podle článku 28 základního nařízení, a to ze zjištění uvedených v řízení o bezdřevém natíraném papíru.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(302)
Tento program je považován za subvenci ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), čímž poskytuje společnostem z řad příjemců výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky (subjekty se zahraničními investicemi), pokud jde o nákup zařízení, které není klasifikováno jako zboží bez možnosti osvobození. Vzhledem k tomu, že neexistují žádná objektivní kritéria pro omezení způsobilosti pro tento program a ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky, nic nenasvědčuje tomu, že by daný program nespecifický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Program je mimoto specifický ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního nařízení, jelikož subvence závisí na přednostním použití domácího výrobku před dováženým.
e) Výpočet výše subvence
(303)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše DPH proplacené při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program ze strany Unie předmětem šetření již v předchozím řízení o vyrovnávacím clu, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(304)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,04 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru.
3.3.6.3. Odpočet DPH u dlouhodobých aktiv v centrálním regionu
a) Popis
(305)
Tento program se týká plátců DPH působících zejména v některých uvedených odvětvích, včetně metalurgického průmyslu. Program stanoví, že způsobilí plátci DPH, kteří se nacházejí ve 26 městech starých průmyslových základen centrálního regionu a kteří investují do některého dlouhodobého majetku, mohou odečíst částku DPH za dlouhodobý majetek od své celkové splatné částky DPH.
b) Právní základ
(306)
Právní základ tohoto programu tvoří sdělení ministerstva financí a státní daňové správy, kterým se vyhlašují prozatímní opatření na rozšíření oblasti působnosti, pokud jde o vyrovnání daně z přidané hodnoty v ústřední oblasti, č. 75, 2007, oznámení ministerstva financí a státní daňové správy týkající se otázek celostátního provádění reformy daně z přidané hodnoty, č. 170 [2008] ministerstva financí.
c) Nedostatečná spolupráce
(307)
Čínská vláda tvrdila, že tento program byl ukončen dnem 1. ledna 2009 prostřednictvím oznámení č. 170 [2008] a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34. bod odůvodnění a dále). Komise konstatuje, že vyhláška č. 170 stanoví, že výhody v oblasti DPH poskytované společnostem nacházejícím se v centrálním regionu končí na konci roku 2008 s možností převodu pouze do ledna 2009. Nicméně tyto výhody, jelikož jsou spojené s dlouhodobými aktivy, mohou být poskytovány po určité období a pokračovat i v období šetření; kromě toho se zdá, že oznámení obsahuje další preferenční systém DPH pro podniky nacházející se v centrální oblasti, jenž spočívá v snížení použitelné sazby DPH o jednu polovinu, a to od ledna 2009. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila vysvětlení, pokud jde o postupné ukončení zbývajících výhod v rámci tohoto programu, ani pokud jde o informace o případném náhradním programu, vychází Komise při svých zjištěních o daném programu z důkazů obsažených ve spisu podle článku 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(308)
Tento program je považován za subvenci ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), čímž poskytuje společnostem z řad příjemců výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, jež se rovná částce úspory za DPH odečtené z nákupu dlouhodobých aktiv. Program je specifický v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož právní předpisy omezují přístup k němu na určité podniky, tj. výrobní podniky, které působí v uvedených odvětvích. Tento program je rovněž specifický podle čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť je omezen na určité oblasti, tj. města starých průmyslových základen centrálního regionu.
e) Výpočet výše subvence
(309)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše úspory za DPH odečtené z nákupu dlouhodobých aktiv. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl již v tomto řízení posuzován srovnatelný program týkající se DPH, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení uvedené v 297. a 298. bodě odůvodnění.
(310)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,89 %.
3.3.6.4. Jiné daňové výsady města Ma'anshan
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(311)
Podnět uvádí různé daňové výsady, kterých od roku 2008 do roku 2010 požívali výrobci oceli s organickým povlakem nacházející se ve městech Ma'anshan a Wuhan, včetně osvobození od daní za údržbu a výstavbu města a dodatečných poplatků na vzdělávací fondy. Komise požádala čínskou vládu, aby ji o těchto daňových výhodách informovala. Čínská vláda odpověděla, že požadované informace jsou pro účely šetření nepodstatné, neboť žádný z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku se nenachází ve městě Ma'anshan. Komise odkazuje na vysvětlení týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla informace rovněž ohledně nepodložených tvrzení o subvenci, pokud jde o společnosti nezařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše).
(312)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda žádné informace neposkytla, dochází Komise k závěru, že daňové výsady poskytované ve městech Ma'anshan a Wuhan představují subvenci ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bod ii). Daňové výsady poskytují výhodu společnostem z řad příjemců ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť přinášejí daňové úspory ve výši rozdílu mezi zaplacenou částkou za daň a výší daně, která je mimo program běžně placena. Program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť je omezen na podniky usazené v určitých vymezených regionech nebo v obcích v Ma'anshanu.
b) Výpočet výše subvence
(313)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(314)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,08 %.
3.3.7. GRANTOVÉ PROGRAMY
(315)
V podnětu se uvádí, že společnosti vyrábějící dotčený výrobek získaly od roku 2005 až do nedávné doby (včetně roku 2009) výhody z několika grantových programů a podprogramů. Nelze vyloučit, že platby v rámci tohoto programu buď stále probíhají nebo byly uskutečněny jednorázově v souvislosti s kapitálovými investicemi, a představují tedy pokračující výhody, které stále nejsou uplatněny v celém rozsahu během zvoleného patnáctiletého odpisového období. Přestože byla čínská vláda požádána, aby o těchto programech poskytla informace, žádná smysluplná odpověď nebyla z její strany předložena, a to ohledně žádného z uvedených programů. Vzhledem k tomu, že čínská vláda neposkytla odpovědi týkající se uvedených aspektů, vychází Komise při svých zjištěních z nejspolehlivějších dostupných informací v souladu s článkem 28 základního nařízení.
3.3.7.1. Program China World Top Brand
a) Právní základ
(316)
Jak je uvedeno v podnětu, právní základ tohoto programu tvoří:
-
Oběžník o provádění hodnocení výrobků, které se ucházejí o označení China World Top Brand, GZJH [2005] č. 95
-
Oznámení č. 5, 2005 čínského propagačního výboru pro strategii nejlepších značek, kterým se vyhlašuje seznam nejlepších čínských značkových výrobků
-
Oběžník týkající se provádění programu China World Top Brand v roce 2006, ZJZH [2006] č. 11
-
Oznámení č. 6, 2006 čínského propagačního výboru pro strategii nejlepších značek, kterým se vyhlašuje seznam nejlepších čínských značkových výrobků
-
Oznámení č. 6, 2007 čínského propagačního výboru pro strategii nejlepších značek, kterým se vyhlašuje seznam nejlepších čínských značkových výrobků
-
Oběžník týkající se provádění programu China World Top Brand v roce 2008, ZJZH [2008] č. 23
-
Opatření čínské vlády týkající se správy programu nejlepších čínských značkových výrobků
b) Způsobilost
(317)
Pouze výrobci, kterým bylo uděleno označení „China World Top Brand“, mají nárok na výhody plynoucí z tohoto programu. Podnět uvádí řadu výrobků z oceli, které získaly výše uvedené označení a které jsou vyráběny ocelářskými společnostmi, jež jsou předmětem tohoto šetření.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(318)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády vychází Komise při svých zjištěních z informací obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(319)
Tento program poskytuje finanční příspěvek v podobě grantů, netržních úvěrů a jiných pobídek, které představují přímý převod peněžních prostředků, a udělují výhody příjemcům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(320)
Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k ní je podle právních předpisů omezen pouze na určité podniky, tj. podniky, jejichž výrobky získaly označení „China World Top Brand“. Navíc neexistují žádná objektivní kritéria stanovená orgánem poskytujícím subvenci, pokud jde o způsobilost pro tento program, a nárok na subvenci není automatický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
d) Výpočet výše subvence
(321)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí orgánů Spojených států. Jak bylo již uvedeno, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z uvedeného šetření.
(322)
Takto zjištěná subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,13 %, což je aritmetický průměr stanovený pro podobné programy v US Decision Memorandum of 6 April 2009 on Citric Acid and Certain Citrate Salts (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 6. dubna 2009 týkající se kyseliny citronové a některých citrátových solí (strana č. 6) (Federální rejstřík / sv. 74, č. 69, s. 16836 / 13. dubna 2009)), US Decision Memorandum of 14 May 2010 on Pre-Stressed Concrete Steel Wire Strand (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 14. května 2010 týkající se ocelových výztuží do betonu (strana č. 29) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 98, s. 28557 / 21. května 2010)), US Decision Memorandum of 28 May 2010 on Certain Steel Grating (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. května 2010 týkající se některých ocelových mříží (strana č. 18) (Federální rejstřík / sv. 75, No. 109, s. 32362/ 8. června 2010), US Decision Memorandum of 28 March 2011 on Aluminium Extrusions (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. března 2011 týkající se hliníkových výlisků (strana č. 19) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 64, s. 18521 / 4. dubna 2011)) a US Decision Memorandum of 11 October 2011 on Multi-layered Wood Flooring (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 11. října 2011 týkající se vícevrstvých dřevěných podlahovin (strana č. 17) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 201, s. 64313 / 18. října 2011)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (76).
3.3.7.2. Programy a podprogramy pro známé značky (Chongqing Famous Brands, Hubei Province Famous Brands, Ma'anshan Famous Brands, Shandong Province Top Brands, Wuhan Famous Brands)
a) Právní základ
(323)
Jak je uvedeno v podnětu, právní základ tohoto programu, s ohledem na podprogram Shandong tvoří:
-
Sdělení o tisku a distribuci z roku 2003 týkající se politiky pro posílení a rozšíření vývozu do zahraničí v provincii Shandong LWJMJCZ, [2003] č. 180.
-
Politika pro rok 2004 týkající se posílení a rozšíření spolupráce v oblasti zahraničního obchodu a hospodářství v provincii Shandong, LWJMJCZ, [2003] č. 1037;
-
Politika pro rok 2005 týkající se posílení a rozšíření spolupráce v oblasti zahraničního obchodu a hospodářství v provincii Shandong;
-
Sdělení o tisku a distribuci z roku 2006 týkající se politiky pro posílení a rozšíření spolupráce v oblasti zahraničního obchodu a hospodářství v provincii Shandong, LCQ, [2006] č. 5.
-
Finanční prostředky určené na zvláštní ocenění pro rozvoj vývozních značek, Lucaiqizhi, 2008, č. 75.
b) Způsobilost
(324)
Tento program poskytuje výhody výrobcům těch výrobků, jež jsou označeny jako „známé značky“ a jsou určeny na vývoz. Podnět uvádí řadu výrobců dotčeného výrobku, kteří daný program využívali přinejmenším do roku 2009.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(325)
Podnět tvrdí, že tento program byl navržen s cílem podpořit tuzemská vyspělá výrobní odvětví a podpořit vývoz jejich výrobků na světové trhy. Hlavní rámec tohoto programu je vymezen v ústředním programu, přičemž vlády na provinční a místní úrovni podle něj vyvíjejí vlastní programy známých značek na podporu vývozu místních výrobků. USA tento grantový program napadly v rámci WTO (DS 387). Orgány USA se navíc proti tomuto programu bránily prostřednictvím několika řízení uvedených v podnětu. Komise rovněž napadla výhody poskytované tímto programem v případě bezdřevého natíraného papíru (77).
(326)
Program „známé značky“ poskytuje finanční příspěvky v podobě úvěrů se subvencovaným úrokem, financování výzkumu a vývoje a hotovostních finančních odměn za vývoz. Tyto pobídky představují přímý převod peněžních prostředků, čímž jsou příjemci poskytovány výhody ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(327)
Tato subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k ní je právními předpisy omezen pouze na podniky, které vyvážejí výrobky označené jako „známé značky“. Navíc vzhledem k tomu, že orgán poskytující subvenci zjevně nestanoví žádná objektivní kritéria ani podmínky pro provádění tohoto programu, je subvence rovněž specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Preferenční zacházení v rámci tohoto programu je také specifické podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, neboť jeho výhody jsou závislé na objemu vývozu příslušných výrobků označených jako „známé značky“.
d) Výpočet výše subvence
(328)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států. Jak bylo již uvedeno, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z uvedeného šetření.
(329)
Takto zjištěná subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,13 %, což je aritmetický průměr stanovený pro podobné programy v US Decision Memorandum of 6 April 2009 on Citric Acid and Certain Citrate Salts (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 6. dubna 2009 týkající se kyseliny citronové a některých citrátových solí (strana č. 6) (Federální rejstřík / sv. 74, č. 69, s. 16836 / 13. dubna 2009)), US Decision Memorandum of 14 May 2010 on Pre-Stressed Concrete Steel Wire Strand (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 14. května 2010 týkající se ocelových výztuží do betonu (strana č. 29) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 98, s. 28557 / 21. května 2010)), US Decision Memorandum of 28 May 2010 on Certain Steel Grating (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. května 2010 týkající se některých ocelových mříží (strana č. 18) (Federální rejstřík / sv. 75, No. 109, s. 32362/ 8. června 2010), US Decision Memorandum of 28 March 2011 on Aluminium Extrusions (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. března 2011 týkající se hliníkových výlisků (strana č. 19) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 64, s. 18521 / 4. dubna 2011)) a US Decision Memorandum of 11 October 2011 on Multi-layered Wood Flooring (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 11. října 2011 týkající se vícevrstvých dřevěných podlahovin (strana č. 17) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 201, s. 64313 / 18. října 2011)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (78).
3.3.7.3. Fond projektu pro státní klíčové technologie
a) Nedostatečná spolupráce čínské vlády
(330)
Ve své odpovědi na dotazník čínská vláda pouze uvedla, že tento program byl ukončen v roce 2003 a že nebyl využíván žádným z vývozců zařazených do vzorku. Jelikož čínská vláda tuto odpověď nepodpořila žádnými důkazy nebo dalším objasněním, vychází Komise při analýze daného programu z dostupných údajů podle článku 28 základního nařízení.
b) Právní základ
(331)
Jak je uvedeno v podnětu, právní základ tohoto programu tvoří:
-
Oběžníky státu: Guojingmao Touzi č. 886 z roku 1999, Guojingmao Touzi č. 122 z roku 1999, Guojingmao Touzi č. 1038 z roku 1999, Guojingmao Touzi č. 822 z roku 2000 a
-
Opatření pro správu zvláštního fondu veřejného dluhu pro státní klíčové projekty technologické rekonstrukce
c) Způsobilost
(332)
Podle citací ze základních právních předpisů obsažených v podnětu jsou podporované podniky v rámci tohoto programu „vybírány zejména z velkých státem vlastněných podniků, tj. mezi 512 klíčovými podniky, 120 pilotními skupinami podniků a předních podniků daného výrobního odvětví.“ Upřednostňovány jsou rovněž podniky nacházející se ve starých průmyslových základnách v severovýchodní, střední a západní oblasti.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(333)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády se Komise opírá o údaje obsažené v podnětu a/nebo o další zdroje uvedené v podnětu (79).
(334)
Podnět uvádí, že cílem tohoto programu je poskytnout finanční podporu způsobilým podnikům, a podpořit tak: technologickou obnovu klíčových průmyslových odvětví, podniků a výrobků; usnadnění modernizace technologie; zlepšení struktury výrobků; zlepšení jakosti; zvýšení dodávek; rozšíření domácí poptávky; nepřetržitý a zdravý rozvoj státního hospodářství. V podnětu se uvádí, že fond podpořil 47 železářských a ocelářských podniků, což představuje investice v celkové výši 75 miliard RMB. Orgány USA tento program napadly nejméně ve dvou řízeních.
(335)
Program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvky v podobě grantů na pořízení dlouhodobých aktiv v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení, a poskytuje tak příjemci výhodu. Vzhledem k tomu, že tato subvence je spojena s dlouhodobými aktivy a je poskytována v průběhu času, dochází se na základě dostupných údajů k závěru, že tato výhoda pokračuje i v období šetření.
(336)
Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť podpora je omezena na některé velké státem vlastněné podniky a veřejné holdingové podniky mezi 512 klíčovými podniky a 120 pilotními skupinami podniků. Vzhledem k tomu, že projekt se zaměřuje na podniky nacházející se ve vymezených územních oblastech starých průmyslových základen v severovýchodní, střední a západní části, je rovněž specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(337)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům podobné rozhodnutí orgánů Spojených států, a to US Decision Memorandum of 10 September 2010 on Seamless Carbon and Alloy Steel Standard, Line, and Pressure Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 10. září 2010 týkající se některého bezešvého standardního a vysokotlakého potrubí z uhlíkové a legované oceli (strana č. 19) (Federální rejstřík sv. 75, č. 182, s. 57444 / 21. září 2010)).
(338)
Takto stanovená subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,01 %, což je sazba stanovená u podobného programu v rozhodnutí USA uvedeném v předchozím bodě odůvodnění.
3.3.7.4. Programy na snížení antidumpingových právních poplatků
a) Nedostatečná spolupráce čínské vlády
(339)
Podnět uvádí různá šetření provedená orgány USA (80) a Komisí (řízení týkající se bezdřevého natíraného papíru), která shledala napadnutelnými několik provinčních programů, přičemž 40 % právních poplatků za účast společnosti v příslušném antidumpingovém řízení byla hrazena místním finančním úřadem. Vzhledem k tomu, že čínská vláda na otázky týkající se uvedeného programu neodpověděla a pouze se omezila na konstatování, že vývozci zařazení do vzorku tento program nevyužívali, vycházela Komise při svých zjištěních z dostupných údajů obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
b) Právní základ
(340)
V souladu s podnětem a rozhodnutím Komise týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (193. bod odůvodnění) jsou právním základem tohoto programu:
-
Prováděcí pravidla pro politiku podpory subjektům, proti nimž je vedeno antidumpingové, antisubvenční či ochranné šetření
c) Způsobilost
(341)
Tento program je dostupný společnostem, které se účastní antidumpingových šetřeních a jednají v souladu s pokyny ministerstva obchodu a orgánů na úrovni provincií.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(342)
Tento program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek v podobě přímého převodu peněžních prostředků ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení za účelem pokrytí právních poplatků v antidumpingových řízeních a představuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, neboť je omezena na určité podniky, jichž se týkají zahraniční antidumpingová řízení. Daný program je rovněž specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť je omezen na určité podniky evidované ve vymezených územních oblastech, které řídí příslušné orgány na úrovni provincií provádějící tento program.
e) Výpočet výše subvence
(343)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření ze strany orgánů Unie již v předchozím antisubvenčním řízení, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(344)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí na základě zjištění týkajícího se bezdřevého natíraného papíru 0,01 % (81).
3.3.8. NÁKUP ZBOŽÍ VLÁDOU ZA VYŠŠÍ NEŽ PŘIMĚŘENOU CENU
(345)
Podnět obsahoval důkazy o tom, že čínská vláda prostřednictvím státem vlastněných podniků nakupovala ocelové výrobky vyráběné výrobci oceli s organickým povlakem. V podnětu bylo uvedeno, že čínská vláda nakupovala řadu ocelových výrobků, včetně barvou povlakovaných plechů, svitků válcovaných za tepla, plechů válcovaných za studena, plechů střední kvality, galvanizovaných plechů a mnoha dalších. V podnětu bylo ukázáno, že cena za nákup tohoto zboží státem vlastněnými podniky byla stanovena s odkazem na různé prvky a/nebo srovnávací základy, a že existují cenové stropy nebo úpravy v závislosti na různém zboží a skutečnosti, zda se obchodní operace týkala stran ve spojení.
(346)
Čínská vláda ve své odpovědi odkázala na obecné argumenty ohledně státem vlastněných podniků, v nichž tvrdí, že se neprokázalo, že státem vlastněné podniky kupující tyto výrobky z oceli jsou veřejnými orgány ve smyslu Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a že čínská vláda nemůže shromažďovat údaje týkající se obchodních operací neznámých subjektů. Čínská vláda rovněž uvedla, že v podnětu není uveden žádný nákup zboží, který by zahrnoval výrobce zařazené do vzorku. Komise odkazuje na své závěry, v nichž se uvádí, že subjekty kupující ocel s organickým povlakem a další výrobky z oceli jsou státem vlastněné podniky (49.-73. bod odůvodnění výše) a na žádost směřovanou čínské vládě, aby poskytla rovněž informace o vývozcích nezařazených do vzorku (viz 34. a 35. bod odůvodnění výše). Vzhledem k tomu, že čínská vláda k tomuto programu další informace neposkytla, vychází Komise při svých zjištěních z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(347)
Vzhledem k tomu, že ceny jsou vyšší než tržní a že stát poskytuje výrobcům oceli s organickým povlakem výhodu prostřednictvím nákupů ze strany státem vlastněných podniků, je tento program napadnutelný podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 6 písm. d) základního nařízení. Rovněž je třeba zohlednit skutečnost, že šetření potvrdilo tvrzení uvedené v podnětu o tom, že na trhu neexistují spolehlivé tržní ceny, neboť na trhu s ocelí převládá vliv veřejného sektoru, a že státem vlastněné podniky mají na čínském trhu s ocelí rozhodující podíl, přinejmenším pokud jde o ocel válcovanou za tepla a za studena (viz 76.-79. bod odůvodnění). Tato subvence je rovněž specifická podle čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť je omezena pouze na vybrané ocelářské subjekty se státní účastí. Složitost těchto obchodních operací a souvisejících smluv, jakož i chybějící nezbytné údaje ve spisu neumožnily Komisi dospět k jasnému závěru o tomto programu. Komise se tudíž rozhodla dále tento program neposuzovat.
3.3.9. JINÉ REGIONÁLNÍ PROGRAMY
a) Nedostatečná spolupráce čínské vlády
(348)
Čínská vláda odpověděla, že vzhledem k tomu, že žádný z výrobců zařazených do vzorku se nenachází v oblasti, na niž se vztahují regionální programy uvedené v tomto oddíle, nejsou informace, jež Komise požaduje, podstatné pro účely šetření. S ohledem na důležitost této informace pro šetření (viz 34.-35. bod odůvodnění výše), se Komise poté, co neobdržela odpověď od čínské vlády, opírá při svém rozhodnutí o všechny regionální programy uvedené v tomto oddíle a o skutečnosti, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
3.3.9.1. Subvence poskytované v zóně Tianjin Binhai New Area a Tianjin Economic and Technological Development Area
a) Právní základ
(349)
Právním základem režimu zrychlených odpisů je oběžník ministerstva financí a státní daňové správy o související preferenční politice, pokud jde o daň z příjmů podniků na podporu rozvoje a otevřenosti oblasti Binhai New Area of Tianjin.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(350)
V podnětu se uvádí, že cílem tohoto programu je podporovat výstavbu vědecko-technologické infrastruktury v Tianjin Binhai New Area (TBNA) a Tianjin Economic and Technological Development Area (TETDA) a vybudovat systém vědecko-technologické obnovy a provozní kapacity. Podnět uvádí, že finanční výhody v rámci tohoto programu byly poskytnuty prostřednictvím fondu pro vědu a technologie a programu zrychlených odpisů. Tyto výhody mají být omezeny na podniky, které se nacházejí v oblasti působnosti správního výboru TBNA, včetně společností vyrábějících/vyvážejících dotčený výrobek. Podnět odkazuje na rozhodnutí orgánů USA ve vyrovnávacím řízení týkajícím se některého bezešvého standardního a vysokotlakého potrubí z uhlíkové a legované oceli z Čínské lidové republiky, v němž byl tento program shledán napadnutelným (82).
(351)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády vychází Komise ve svém rozhodnutí o tomto programu z nejspolehlivějších dostupných informací v souladu s článkem 28 základního nařízení obsažených v podnětu a v uvedeném rozhodnutí orgánů USA.
(352)
Tento program poskytuje neopakující se výhodu společnostem z řad příjemců, a to v podobě grantů v rámci fondu pro vědu a technologie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení (přímý převod peněžních prostředků) a v podobě ušlých příjmů podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, pokud jde o program zrychlených odpisů.
(353)
Subvence v rámci fondu pro vědu a technologie a programu zrychlených odpisů jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť jsou omezeny na určité podniky ve vymezených územních oblastech (tj. TBNA a/nebo TETDA).
c) Výpočet výše subvence
(354)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí orgánů Spojených států, a to US Decision Memorandum of 10 September 2010 on Certain Seamless Carbon and Alloy Steel Standard, Line, and Pressure Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 10. září 2010 týkající se některého bezešvého standardního a vysokotlakého potrubí z uhlíkové a legované oceli z Čínské lidové republiky (strana č. 20 a 21) (Federální rejstřík sv. 75, č. 182, s. 57444 / 21. září 2010)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými a grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (83).
(355)
Celková subvenční sazba zjištěná během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,61 %, což odpovídá akumulované hodnotě dotčených programů, jak je uvedeno v rozhodnutí zmíněném v předchozím bodě odůvodnění.
3.3.9.2. Programy týkající se severovýchodního regionu
a) Právní základ
(356)
Právním základem je oběžník ministerstva financí a státní daňové správy ze dne 14. září 2004, v němž jsou otiskována a zveřejňována nařízení o příslušných otázkách týkajících se širšího uplatnění odpočtu DPH v severovýchodním oblastech.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(357)
Žadatel tvrdil, že čínská vláda zavedla v roce 2003 program revitalizace severovýchodního regionu s cílem oživit starou průmyslovou základnu Dalian City a tři severovýchodní provincie Liaoning, Jilin s Heilongjiang, což je tradiční středisko čínského ocelářského průmyslu. V podnětu se tvrdí, že čínská vláda vytvořila zvláštní banku Northeast Revitalisation Bank (NRB), která je kontrolována Státní radou a pověřena finanční podporou na oživení starého střediska těžkého průmyslu v severovýchodním regionu.
(358)
Podnět rovněž uvádí subvence, které v rámci tohoto programu poskytuje Export-Import Bank of China („EXIM bank“) prostřednictvím své pobočky v Dalianu v celkové výši 5 miliard RMB v podobě vývozních úvěrů a jiných „levných úvěrů“, jež pro místní podniky představují 150 milionů RMB úspor od listopadu 2003. V podnětu se rovněž tvrdí, že úvěry byly rozšířeny i na nebonitní podniky s cílem zvýšit konkurenceschopnost oslabených podniků ve státním vlastnictví, kterým byl poskytnut nepřiměřený přístup k finančním zdrojům i přesto, že měly nejvyšší podíl nesplácených úvěrů v zemi.
(359)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády opírá Komise své rozhodnutí týkající se toho programu o informace obsažené v podnětu a v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (Line Pipe) (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 21 a 22) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)), náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(360)
Tento program poskytuje výhodu společnostem z řad příjemců v podobě: i) grantů jakožto úrokové podpory vývozu; ii) vracení DPH za nákup dlouhodobých aktiv.
(361)
S ohledem na bod i) úroková podpora vývozu představuje poskytování úrokové podpory subvenci v podobě grantu ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Rozhodnutí USA tento program týkající se revitalizace severovýchodního regionu, jak je uvedeno v podnětu, označuje jako „Fond na rozvoj zahraničního obchodu“. Tento program je řízen orgány provincie Liaoning, a to provinčním Úřadem zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce provincie Liaoning a Finančním odborem provincie Liaoning). Mezi způsobilými projekty jsou i projekty prováděné vyvážejícími podniky, mimo jiné za účelem zlepšení konkurenceschopnosti jejich vývozní základny a průzkumu mezinárodního trhu. Vzhledem k tomu, že tyto dotace jsou závislé na vývozní výkonnosti, je daný program specifický v souladu s čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(362)
S ohledem na bod ii) vracení DPH za nákup dlouhodobých aktiv představuje subvenci v podobě ušlých příjmů ze strany státu podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. V rámci tohoto programu mohou plátci DPH určitých výrobních odvětví odečíst DPH za nákup dlouhodobých aktiv od DPH z prodeje hotových výrobků. Tento odpočet DPH je omezen na podniky nacházející se v severovýchodním regionu, a je proto regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
c) Výpočet výše subvence
(363)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(364)
Takto zjištěná celková subvenční sazba v rámci Programu pro obnovu severovýchodního regionu činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,18 %, což odpovídá akumulované hodnotě za granty a vrácené DPH v rámci Fondu na rozvoj zahraničního obchodu, jak je uvedeno v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (Line Pipe) (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 21 a 22) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté podobnými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (84).
a) Právní základ
(365)
Právním základem jsou dočasná správní opatření týkající se finanční úrokové podpory na vývoz výrobků špičkové technologie a příslušných výrobních zařízení provincie Liaoning ze dne 16. prosince 2004.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(366)
Podnět tvrdí, že v rámci tohoto programu je poskytována pomoc podnikům s cílem zvýšit vývoz výrobků špičkové technologie a podporuje se rozvoj podniků nacházejících se v provincii Liaoning. Program spravuje Úřad zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce provincie Liaoning, Finanční odbor provincie Liaoning a Hospodářská komise provincie Liaoning. Orgány USA shledaly tento program napadnutelným ve výše uvedeném rozhodnutí týkajícím se trub a trubek (viz 359. bod odůvodnění).
(367)
Tento program představuje výhodu v podobě přímého převodu peněžních prostředků ze strany čínské vlády za účelem zaplacení úroků z bankovních úvěrů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Vývozními úvěry se rozumí krátkodobé půjčky podnikům, které vyrábějí výrobky špičkové technologie a příslušná výrobní zařízení v provincii, poskytnuté bankami a nebankovními finančními institucemi v důsledku nedostatku potřebných finančních prostředků na výrobu a provoz na období od okamžiku deklarovaného vývozu a obdržením platby. Způsobilé podniky musí vykazovat roční objem vývozu vyšší než 1 milion USD, přičemž vyvážené výrobky musí být zahrnuty v rámci „katalogu čínských výrobků špičkové technologie určených na vývoz“ nebo příslušného výrobního zařízení. Tento program je proto specifický podle čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť je omezen na podniky, jež splňují daná kritéria. Tento program je rovněž závislý na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Program je i regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3, neboť je omezen na podniky ve vymezené územní oblasti na severovýchodě Číny.
c) Výpočet výše subvence
(368)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(369)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,43 %, což odpovídá sazbě systému úrokové podpory vývozu, stanovené v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 23) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté podobnými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (85).
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(370)
Podnět odkazuje na předchozí program úrokové podpory vývozu, který lze využít pouze v souvislosti s nevyčerpanými „vývozními úvěry“. Orgány USA rovněž shledaly tento program napadnutelným v rozhodnutí týkajícím se trub a trubek.
(371)
Právním základem je „prozatímní správní opatření týkající se finanční podpory na vývoz výrobků špičkové technologie a výrobních zařízení provincie Liaoning“ ze dne 16. prosince 2004.
(372)
Tento program představuje výhodu v podobě přímého převodu peněžních prostředků ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Subvence představuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. b) základního nařízení, která se rovná rozdílu mezi částkou zaplacenou příjemci a částkou, již by za srovnatelnou obchodní půjčku zaplatili, kdyby tento program neexistoval. Tyto půjčky jsou poskytovány vládou prostřednictvím bank zajišťujících obchodní politiku státu a komerčních bank ve státním vlastnictví (viz analýza v 157.-180. bodě odůvodnění výše). Tyto vývozní úvěry jsou specifické podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, neboť jsou závislé na vývozní výkonnosti, a rovněž podle čl. 4 odst. 3, neboť se omezují na podniky ve vymezené územní oblasti v Číně.
b) Výpočet výše subvence
(373)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(374)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 1,05 %, což odpovídá aritmetickému průměru sazeb pro systém půjček na vývoz, stanovené v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 23) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté podobnými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (86).
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(375)
Podnět uvádí, že program „Five Points, One Line Coastal Belt“ (Pět bodů, jedna linie pobřežního pásma) byl zaveden dne 21. ledna 2006 místní vládou provincie Liaoning. Místní vláda provincie Liaoning poskytuje subvence určitým podnikům, které se nacházejí v dané oblasti. První prioritou jsou podniky zřízené v pěti klíčových oblastech, jež mají sloužit jako základna pro výrobu na vývoz. Preferenční zacházení zahrnuje řadu výhod, včetně snížené sazby u daně z příjmu ve výši 15 % pro podniky s osvědčením „špičkových technologií“; osvobození od daně z příjmu pro podniky působící v oblasti špičkových technologií, které byly založeny „pomocí domácích investic“; priority, pokud jde o získání podpory formou úrokového zvýhodnění; výsad ekonomického řízení; a osvobození od vládních poplatků. V podnětu se uvádí, že China Development Bank (CDB), státem vlastněná banka zajišťující státní politiku, poskytla v rámci tohoto programu preferenční úvěry.
(376)
Orgány USA shledaly tento program napadnutelným ve výše uvedeném rozhodnutí týkajícím se trub a trubek.
(377)
Právním základem je „prozatímní správní opatření týkající se finanční podpory na vývoz výrobků špičkové technologie a výrobních zařízení provincie Liaoning“ ze dne 16. prosince 2004.“ Komise pro rozvoj a reformy provincie Liaoning a finanční úřad provincie Liaoning řídí úrokové subvence a Huludao Beigang Industrial Park, průmyslové odvětví, a úřad průmyslu a obchodu osvobození od poplatků poskytované v rámci tohoto programu.
(378)
Tento program poskytuje finanční výhody v podobě přímého převodu peněžních prostředků ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, a/nebo prominutého nebo nevybraného příjmu ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tyto subvence představují výhodu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení, která se rovná částce grantu a/nebo úlevě na dani/poplatku. Tyto subvence jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť jsou omezeny na určité podniky, jež se nacházejí v oblasti působnosti orgánu provincie Liaoning. První prioritou pro poskytování těchto subvencí jsou podniky zřízené v pěti klíčových oblastech, jež mají sloužit jako základna pro výrobu na vývoz, a jsou tudíž také specifické podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, neboť závisí na vývozní výkonnosti.
b) Výpočet výše subvence
(379)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(380)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,30 %, což odpovídá sazbě stanovené pro tento program v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 23) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (87).
3.3.9.3. Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Jiangsu
a) Právní základ
(381)
Právní základ tohoto programu tvoří správní opatření týkající vědeckotechnologické platformy veřejných služeb provincie Jiangsu (Sukeji (2006) č. 102; Sucaijiao (2006) No 22).
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(382)
V podnětu se uvádí, že daný program poskytuje, mimo jiné, granty určitým podnikům. Čínská vláda v odpovědi na dotazník uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program nevyužívala a ani z něj neměla výhody. Komise poukazuje na své argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi rovněž na otázky týkající se společností nezařazených do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise dále poznamenává, že podnět uvádí jako potenciální příjemce jak společnosti zařazené do vzorku, tak i další výrobce oceli s organickým povlakem nezařazené do vzorku, jež se nacházejí v příslušné oblasti působnosti programu. Komise proto při svých zjištěních vychází z dostupných údajů obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení, a zejména z informací obsažených v podnětu a zjištění orgánů USA, které tento program napadly v rozhodnutí týkajícím se ocelových výztuží do betonu z Čínské lidové republiky (88).
(383)
Finanční výhody poskytnuté v podobě grantů představují příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Tyto subvence jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, neboť nic nenasvědčuje tomu, že se nárok na výhody v rámci tohoto programu zakládá na objektivních kritériích či podmínkách (jak je stanoveno v čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení), a na základě dostupných údajů se jeví, že odbor vědy a technologie provincie Jiangsu svou správu nevykonává objektivně.
c) Výpočet výše subvence
(384)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(385)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,01 %, což odpovídá sazbě stanovené pro tento program v US Decision Memorandum of 14 May 2010 on Pre-Stressed Concrete Steel Wire Strand (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 14. května 2010 týkající se ocelových výztuží do betonu (strana č. 35) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 98, s. 28557 / 21. května 2010)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (89).
3.3.9.4. Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Hebei
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(386)
Podnět uvádí dva granty poskytované v roce 2009 programem pro vědu a technologie provincie Hebei výrobcům oceli s organickým povlakem v rámci tohoto programu ve výši 70 000 RMB a 2 080 000 RMB. Čínská vláda v odpovědi na dotazník uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku nemá sídlo v provincii Hebei, a požadované informace jsou tudíž pro účely šetření nepodstatné. Komise poukazuje na své argumenty, podle nichž měla čínská vláda poskytnout úplné odpovědi rovněž na otázky týkající se společností nezařazených do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise tudíž ve svých zjištěních vychází z dostupných údajů obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(387)
Finanční výhody poskytnuté v rámci tohoto programu v podobě grantů představují subvence vzhledem k tomu, že poskytují finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Představují výhodu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení, která se rovná výši grantů. Tyto subvence jsou specifické podle čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť jsou poskytovány pouze společnostem nacházejícím se v provincii Hebei.
b) Výpočet výše subvence
(388)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(389)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti je zanedbatelná (méně než 0,01 %).
3.3.10. SUBVENCE AD HOC
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(390)
Podnět uvádí různé subvence ad hoc, které byly údajně poskytnuty určitým výrobcům oceli s organickým povlakem, a to jak státem vlastněným podnikům, tak soukromým společnostem. Tyto subvence měly buď podobu grantů nebo jiných daňových úlev či snížení daně mimo jiné za účelem financování konkrétních projektů nebo aktiv. Subvence byly uděleny v rámci obecných strategických opatření na modernizaci ocelářského průmyslu.
(391)
Komise požádala čínskou vládu, aby poskytla o těchto subvencích ad hoc příslušné informace. Čínská vláda odpověděla, že tvrzení uvedená v podnětu jsou založena na citacích z výročních zpráv a že žádná z těchto subvencí se společností zařazených do vzorku pravděpodobně netýká. Čínská vláda došla k závěru, že není nutné zabývat se tvrzením ohledně konkrétních obchodních operací týkajících se společností nezařazených do vzorku a provincií. Kromě toho čínská vláda zopakovala jednu ze svých obecných připomínek, a to, že pouhé uvedení některých obchodních operací jako „subvencí“ ve výroční zprávě společnosti nelze považovat za dostatečné důkazy opravňující k zahájení šetření, neboť „nepředstavuje dostatečný přímý důkaz podle čl. 11.2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních“.
(392)
Komise odkazuje na své argumenty, v nichž vysvětluje, proč byla čínská vláda požádána poskytnout informace rovněž ohledně nepodložených tvrzení o subvenci, pokud jde o společnosti nezařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise při svých zjištěních o těchto subvencích ad hoc vycházela z dostupných údajů obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(393)
Subvence ad hoc uvedené v podnětu představují subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, pokud jde o granty a obdobné převody zdrojů, a ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení v podobě jinak splatných ušlých příjmů za různé daňové či poplatkové výhody či úlevy na ústřední, provinční nebo místní úrovni. Komise poznamenává, že samotné výroční zprávy různých výrobců oceli s organickým povlakem uvádějí tyto finanční příspěvky jako „subvence“. Z této skutečnosti vyplývá, že řada těchto subvencí je vymezena právními předpisy či skutkovým stavem, tudíž ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády se má za to, že jsou poskytovány omezenému počtu ocelářských společností v podporovaném ocelářském průmyslu a/nebo vzhledem k způsobu, jakým vykonal orgán poskytující subvenci při rozhodování o poskytnutí subvence správní uvážení. Kromě toho některé tyto subvence jsou rovněž specifické podle čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k nim byl omezen na určité podniky ve vymezených územních oblastech v určitých provinciích.
b) Výpočet výše subvence
(394)
Komise důkladně prostudovala dostupné informace obsažené ve spisu ohledně jednotlivých subvencí ad hoc pro různé výrobce oceli s organickým povlakem. Komise zjistila, že některé tyto subvence nenarušují obchod a/nebo poskytují výrobcům oceli s organickým povlakem relativně malé částky. Vedle těchto subvencí naopak existuje řada specifických subvencí, které zjevně poskytují výrobcům oceli s organickým povlakem značné množství subvencí. Z tohoto důvodu a s ohledem na informace uvedené ve spisu považuje Komise za vhodné vypočítat použitelné vyrovnávací clo podle prostého průměru vyplývajícího z grantových a daňových programů napadnutých v tomto řízení, a to navzdory nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a příslušných výrobců oceli s organickým povlakem.
(395)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,5 %.
3.4. PŘIPOMÍNKY STRAN PO ZVEŘEJNĚNÍ KONEČNÝCH INFORMACÍ
(396)
Po zveřejnění konečných informací předložili připomínky Čínská vláda, jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku (Zhejiang Huadong) a žadatel.
3.4.1. PŘIPOMÍNKY ČÍNSKÉ VLÁDY KE ZVEŘEJNĚNÍ KONEČNÝCH INFORMACÍ
(397)
Vzhledem k množství a míře podrobnosti argumentů předložených čínskou vládou a tomu, že by nebylo možné (rovněž kvůli důvěrnosti některých informací) je všechny v tomto nařízení uvést, Komise čínské vládě bilaterálně poskytla písemné vysvětlení všech právních a věcných prvků, jimiž bylo zamítnutí uvedených argumentů podloženo.
3.4.1.1. Procedurální otázky
(398)
U řady svých připomínek k zahájení šetření, při výkladu některých ustanovení dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (dále též „dohoda WTO o subvencích“) a základního nařízení EU, čínská vláda patrně považovala za určující zprávu skupiny odborníků týkající se ploché válcované elektrotechnické oceli (GOES) (90). Čínská vláda například uvádí, že tato skupina odborníků „rozptýlila“ pochybnosti (91). Přestože Komise vzala na vědomí zjištění skupiny odborníků a nestaví se proti řadě z jeho závěrů, tato zjištění nijak nemění znění příslušných smluv či právních ustanovení, konkrétně čl. 11 odst. 2 a 3 dohody WTO o subvencích, nebo čl. 9 odst. 2 a 3 základního nařízení o vyrovnávacích opatřeních, která jsou pro Komisi při všech antisubvenčních řízeních relevantní a závazná.
(399)
Čínská vláda tvrdila, že Komise porušuje článek 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích, neboť toto šetření zahájila na základě podnětu, který neobsahoval žádný důkaz o „existenci, míře a účinku jakýchkoli (veškerých) údajných subvencí“, a Komise tudíž porušila čl. 11 odst. 3, který jí ukládá povinnost přesvědčit se o správnosti a dostatečnosti důkazů.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Odkaz čínské vlády na „existenci, míru a účinek“ subvence je citací z čl. 11 odst. 1 dohody WTO o subvencích a je popisem účelu vyšetřování. Podle názoru Komise to nesouvisí s čl. 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích, který požaduje, aby žadatel předložil „dostatečné důkazy o existenci subvence a pokud možno i o její výši“ a aby podnět obsahoval „žadateli obvykle dostupné informace“. Komise prozkoumala důkazy předložené žadatelem, které byly podstatné, jak je jednoznačně patrné z verze poskytnuté k nahlédnutí stranám, jichž se podnět dotýká. Útvary Komise navrhly zahájit šetření až poté, co náležitě přezkoumaly správnost a dostatečnost důkazů, které považují za dostatečné důkazy prima facie.
(400)
Čínská vláda uvedla, že každý prvek (finanční příspěvek, výhody a specifičnost) každého programu subvencí musí být stanoven samostatně. Komise souhlasí s čínskou vládou v tom, že tvrzení o subvencích je nutno posuzovat individuálně. Neznamená to však, že se musí důkazy předložené ke každému prvku každého subvenčního programu posuzovat odděleně. Například důkazy o existenci specifičnosti u jednoho programu by mohly být velmi důležité pro určení specifičnosti jiného programu, mimo jiné v závislosti na tom, kolik informací o dotčených programech je veřejně dostupných, jakož i toho, nakolik jsou programy vzájemně propojeny a podléhají-li stejným právním předpisům.
(401)
Čínská vláda tvrdila, že u každého programu musí být prokázána částka (vyšší než nepatrná) subvence během období šetření a že u každé subvence musí existovat dostatečné důkazy o probíhajícím subvencování, nikoli o „potenciálních“ či „pravděpodobných“ výhodách. V tomto ohledu Komise nesouhlasí s čínskou vládou, neboť základní nařízení ani dohoda WTO o subvencích nepožadují, aby bylo nutné prokázat, že míra subvencování je u daného programu vyšší než nepatrná. Není sporu o tom, že aby mohla být napadena, musí subvence během období šetření poskytovat zvýhodnění, což by se žadatelé měli snažit prokázat. Ustanovení čl. 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích nicméně požadují „dostatečné důkazy“ o subvencování na základě žadateli „obvykle dostupných“ informací. Vzhledem k tomu, že mnohé informace o subvenčních výhodách (např. osvobození od daně, granty, poskytnutí zboží) nejsou veřejně dostupné, žadatel často nemůže s jistotou určit, že subvence výrobcům dotčeného výrobku poskytla výhodu. V takových situacích se od žadatele požaduje, aby poskytl nejlepší dostupné důkazy o tom, že výrobci dotčeného výrobku například mají na poskytnutí dotace nárok a že daný program je nadále v platnosti nebo poskytuje výhody. Požadovaná důkazní úroveň bude záviset na okolnostech daného případu a na tom, kolik informací je žadateli obvykle dostupných.
(402)
Čínská vláda vznesla tvrzení, že oznámení o zahájení je v rozporu s čl. 22 odst. 2 bodem iii) dohody WTO o subvencích, neboť nelze mít za to, že pouhé opakování názvů přidělených různým programům představuje jejich „popis“. Komise se domnívá, že subvenční praktiky, které mají být předmětem šetření, byly v oznámení o jeho zahájení patřičně popsány tím, že byly upřesněny dotčené režimy, a oznámení tudíž čl. 22 odst. 2 bod iii) dohody WTO o subvencích neporušuje.
(403)
Čínská vláda tvrdila, že Komise u řady subvenčních programů zahájila šetření nesprávně, neboť podnět posuzovala „holisticky“ či „jako celek“, místo aby posuzovala každý z programů; čínská vláda rovněž uvedla, že zjištění jiných orgánů provádějících šetření různých programů nejsou sama o sobě dostatečným důkazem pro zahájení. Jak je vysvětleno výše (400. bod odůvodnění), útvary Komise posuzovaly každý program. K otázce, do jaké míry mohou zjištění jiných orgánů ke konkrétnímu programu představovat dostatečné důkazy pro zahájení řízení, je třeba přistupovat případ od případu a do jisté míry to závisí i na tom, jaké další informace jsou žadateli obvykle dostupné.
(404)
Čínská vláda (citujíc podání, které v případě GOES (92) učinily Spojené státy) tvrdila, že v plánovacích dokumentech vlády mohlo být statusu „podporován“ u výrobců oceli s organickým povlakem použito „paušálně“, aby se prokázala specifičnost. To však neodpovídá skutečnosti. Právní předpisy, které klasifikují výrobce oceli s organickým povlakem jako „podporované“ (93) (a důsledky z toho plynoucí) nejsou (jak uvádí čínská vláda) „obecnými informacemi o vládní politice, jež nemají přímou souvislost s programem, o který se jedná“. Vzhledem k tomu, že výslovně omezují přístup k programům na určité podniky (nebo poskytují preferenční výhody), mají tyto právní předpisy zjevně zcela bezprostřední souvislost s programem, o který se jedná.
(405)
Čínská vláda tvrdila, že musí existovat důkaz o aktuálním prospěchu ze subvenčního programu a že skutečnost, že programy byly napadnuty v jiných případech, není postačující, neboť se tato zjištění týkají jiného období šetření. Není sporu o tom, že aby mohla být napadena, musí subvence během období šetření poskytovat zvýhodnění, což by se žadatelé měli snažit prokázat. Nicméně pro účely zahájení může být důkaz o tom, že byl program v přiměřeně nedávné době využíván, velice důležitý, například pokud nejsou veřejně dostupné informace o tom, že byl program ukončen či pozměněn. Odkaz čínské vlády na skupinu odborníků v případu GOES (94) (na odstavec 7.72 jeho zprávy) nic neprokazuje, neboť se týká situací, v nichž je očividné, že k subvencování aktuálně nedochází, což není tento případ.
(406)
Čínská vláda uvedla, že aby mohlo být řízení zahájeno, musí existovat důkazy o tom, že někteří výrobci dotčeného výrobku skutečně těžili z výhod programu. S tímto tvrzením nelze souhlasit. V základním nařízení ani v čl. 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích není žádné ustanovení, které by vyžadovalo „dostatečné důkazy o existenci subvence…“, tj. výslovný důkaz o skutečném využívání některými výrobci. Vzhledem k tomu, že mnohé informace o subvenčních výhodách (např. osvobození od daně, granty, poskytnutí zboží) nejsou veřejně dostupné, žadatel často nemůže s jistotou určit, že subvence výrobcům dotčeného výrobku poskytla výhodu. V takových situacích se od žadatele požaduje, aby poskytl nejlepší dostupné důkazy o tom, že výrobci dotčeného výrobku například mají na poskytnutí dotace nárok a že daný program je nadále v platnosti nebo poskytuje výhody. Požadovaná důkazní úroveň bude záviset na okolnostech daného případu a na tom, kolik informací je žadateli obvykle dostupných. Uložení takového požadavku žadatelům by se rovnalo podpoře neprůhledných systémů na úkor transparentnějších, které poskytují tentýž typ subvence.
(407)
Čínská vláda tvrdila, že Komise jí k předložení nezbytných informací podle čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích neposkytla „přiměřenou lhůtu“. Čínská vláda rovněž tvrdila, že jí Komise neposkytla „dostatek příležitostí“, aby v souladu s čl. 12 odst. 1 dohody WTO o subvencích písemně předložila veškeré náležité důkazy týkající se šetření. Tyto námitky je nutno zamítnout, poněvadž Komise čínské vládě poskytla přiměřenou lhůtu i dostatek příležitostí k tomu, aby náležité informace předložila v souladu s příslušnými ustanoveními WTO a základního nařízení. Komise považuje za vhodné uvést, že výjimečně velkorysým způsobem několikrát prodloužila termín pro vyplnění původního dotazníku, čímž se celková lhůta pro odpověď prodloužila z 37 dnů téměř na dva měsíce. Započítá-li se i doba prodlení, měla čínská vláda od zahájení více než tři měsíce na to, aby potřebné informace poskytla. Čínské vládě byla dána i možnost poskytnout chybějící informace až do okamžiku inspekce na místě. Komise rovněž poznamenává, že „přiměřenou lhůtu“ je třeba vnímat v procesních souvislostech, základní antisubvenční nařízení totiž Komisi ukládá, aby šetření dokončila do 13 měsíců. Poskytnutí ještě delších lhůt požadovaných čínskou vládou by nevyhnutelně mělo negativní dopad na možnost, aby Komise postupovala rychle, a dodržela tak příslušné zákonné lhůty.
(408)
Čínská vláda také poukázala na žádost o pomoc s vyplňováním dotazníku, s níž se na Komisi obrátila a která jí podle jejího názoru byla Komisí odepřena. To neodpovídá skutečnosti, jelikož žádost čínské vlády o pomoc byla natolik obecná a rozsáhlá (tj. týkala se každé otázky v dotazníku a dodatcích), že Komise byla s to nabídnout pomoc jen s konkrétními potížemi, s nimiž se čínská vláda při odpovědích potýkala, spíše než s jednotlivými otázkami. Čínská vláda se rozhodla nereagovat na tuto nabídku pomoci. Komise rovněž poznamenává, že čl. 12 odst. 11 dohody WTO o subvencích stanoví, že požadovaná pomoc musí být „proveditelná“, což vzhledem k obecnosti a obšírnosti požadavků, jež na orgán provádějící šetření kladly naprosto neúměrnou zátěž, nebyl tento případ, navíc když byl dotazník naprosto jednoduše srozumitelný. Komise poznamenává, že čínská vláda má s antisubvenčními šetřeními bohaté zkušenosti a využívá služeb externích právníků.
(409)
Pokud jde o subvenční programy obsažené v podnětu, kterých vývozci zařazení do vzorku nevyužívali, čínská vláda uvedla, že ve lhůtě stanovené Komisí nebude moci poskytnout požadované informace o všech těchto programech, a to kvůli fragmentaci ocelářského průmyslu. Čínská vláda také tvrdila, že až do pozdní fáze řízení z vysvětlení Komise nepochopila potenciální důsledky, které plynou z neposkytnutí požadovaných informací o těchto programech, neboť se týkaly společností nezařazených do vzorku. Komise musí hned zkraje konstatovat nesoulad v postoji čínské vlády, jelikož se zdá, že její tvrzení, že neměla dostatek času odpovědět ve stanovené lhůtě, je v rozporu s jejím úmyslným rozhodnutím neposkytnout odpověď ke všem programům, kterých vývozci zařazení do vzorku nevyužili, neboť údajně nepochopila smysl požadavku Komise a důsledky, jaké bude mít odmítnutí poskytnout požadované informace. Jak je uvedeno výše (407. bod odůvodnění), Komise několikrát prodloužila termín, aby čínská vláda mohla předložit požadované informace ke všem programům. Celková lhůta (tj. více než tři měsíce včetně doby prodlení) byla tudíž k poskytnutí potřebných informací více než dostatečná. Čínská vláda sama ve svých připomínkách výslovně uznává, že skutečně byla názoru, že předložení informací o těchto jiných programech se vyžadovat nemělo, což je doloženo i faktem, že se nepokusila poskytnout ani částečnou nebo neúplnou odpověď, aby dala najevo ochotu ke spolupráci, nýbrž v tomto ohledu jednoduše žádné informace nepředložila.
(410)
Komise nemůže přijmout ani argument čínské vlády, že si neuvědomila důsledky plynoucí z neposkytnutí požadovaných informací o programech, kterých vývozci zařazení do vzorku nevyužívali. Komise ve skutečnosti tyto důsledky od počátku řízení několikrát objasnila. Konkrétněji, důsledky nedostatečné spolupráce jsou výslovně uvedeny v oznámení o zahájení řízení s odkazem na příslušná ustanovení základního nařízení a na průvodní stránce k dotazníku. Rovněž ve svých dopisech ze dne 19. března, 11. dubna, 4. května (upozornění na nedostatky), 7. června (oznámení o inspekci) a 14. srpna 2012 Komise zevrubným způsobem zodpověděla otázky ohledně výběru vzorku a toho, že je nutno, aby čínská vláda poskytla požadované informace vzhledem k velmi nízké míře spolupráce a případnému posuzování žádostí o individuální zacházení. Není proto možné, že si čínská vláda neuvědomovala nebo neporozuměla důsledkům, které bude mít nedostatečná spolupráce ohledně těchto programů, kterých vyvážející výrobci zařazení do vzorku nevyužívali. Především se zdá, že čínská vláda pominula skutečnost, že jakožto poskytovatel údajných subvenčních režimů měla povinnost spolupracovat a poskytnout informace o veškerých subvenčních režimech, jež měly být k dispozici pro výrobek, který je předmětem šetření.
(411)
Čínská vláda také uvedla řadu argumentů k inspekčnímu postupu i samotné inspekci na místě. Čínská vláda namítla, že z oznámení o inspekci, které jí Komise zaslala, nebyl zřejmý rozsah ověřování příslušných informací, a vznesla stížnost, že jí Komise údajně odmítla poskytnout podrobnější informace k průběhu inspekce. Čínská vláda dodala, že měla přinejmenším nárok na určité „zúžení“ případného rozsahu inspekce (např. prostřednictvím předběžného zaslání seznamu všech otázek, které budou pracovníci Komise klást) (95), která podle čínské vlády vzhledem ke své krátkosti nemohla být vyčerpávající. Komise posledně uvedený argument čínské vlády odmítá, neboť dohoda WTO o subvencích ani základní antisubvenční nařízení EU neobsahují právní základ pro tento domnělý nárok na zúžení rozsahu inspekce. Neexistuje ani žádné rozhodnutí WTO, které by bylo možné vykládat tak, že by takový nárok mohl existovat.
K ostatním argumentům čínské vlády Komise konstatuje, že dne 7. června 2012 zaslala podrobné oznámení o inspekci, v němž byl jasně uveden i) navržený harmonogram předběžně neformálně dohodnutý s čínskou vládou, ii) účel inspekce na místě, iii) rozsah, obsah a předmět šetření a iv) možnost využít dostupné údaje v případě programů, které nebyly vývozci zařazenými do vzorku využívány (viz výše). Aby omezila nutnost přítomnosti příslušných úředníků čínské vlády, Komise uvedla i to, v jaký den se bude daný program projednávat. V zájmu dosažení plné spolupráce Komise zašla ještě dále a vyhověla žádosti čínské vlády o další podrobnosti k inspekci na místě tím, že se i bez dostatečného časového předstihu setkala se zástupci čínské vlády a objasnila jim požadované podrobnosti k inspekcím na místě. K této schůzce se pak Komise vrátila ještě písemně a v řadě e-mailů vyhověla dalším žádostem čínské vlády o vysvětlení. Komise tudíž učinila vše, co bylo v jejích silách, aby zajistila zdárný průběh inspekce na místě, zdá se však, že čínská vláda veškerou tuto snahu nevzala v úvahu.
3.4.1.2. Poskytování oceli válcované za tepla a za studena za cenu nižší než přiměřenou
(412)
Čínská vláda tvrdila, že Komise měla určit „práh“ ke stanovení toho, zda se jedná o veřejnoprávní subjekt předtím, než čínskou vládu v dotazníku požádala o informace týkající se jednotlivých obchodních operací. Toto tvrzení nebylo možné přijmout, bylo by totiž nepraktické tímto způsobem rozdělit šetření do dvou samostatných etap, neboť Komise by v takovém případě musela učinit dvě samostatné žádosti o informace a v Číně vykonat dvě oddělené inspekce. Kromě dopadů na zdroje by to prakticky znemožnilo dokončit šetření ve stanovených lhůtách. Veškeré důkazy (včetně údajů o cenách a objemu jednotlivých obchodních operací) mohou mít v každém případě význam pro určení, zda se jedná o veřejnoprávní subjekt.
(413)
Čínská vláda tvrdila, že to, že nevyplnila odpovědi v dodatku B určeném státem vlastněným podnikům, které výrobcům oceli s organickým povlakem dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena, nemělo vést k použití článku 28 základního nařízení, a že Komise použitím dostupných údajů porušila čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích. Čínská vláda dále tvrdila, že Komise požadovala, aby dodatek B vyplnila i řada společností, jichž se šetření netýkalo. Tuto námitku je nutno zamítnout. Komise sestavila dodatek B takovým způsobem, aby mohla ověřit tvrzení v podnětu, a v souladu se závěry odvolacího orgánu WTO ve věci DS379, které stanoví určité zásady pro určování veřejnoprávního subjektu. Tvrzení čínské vlády, že se „dodatek B týkal nejen státem vlastněných podniků“, neodpovídá skutečnosti. Je pravda, že původně Komise požadovala, aby dodatek B vyplnili všichni výrobci oceli válcované za tepla a za studena, ale poté, co čínská vláda na její dotazník odpověděla, Komise svůj požadavek omezila pouze na dotčené státem vlastněné podniky (96), aby čínské vládě usnadnila práci s vyplňováním dodatku B. Přestože Komise vyvinula takovou snahu, čínská vláda a dotčené státem vlastněné podniky na dodatek B neodpověděly, ačkoliv je zřejmé (zejména z podnětu), že se šetření vztahuje na státem vlastněné podniky, které dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena vyvážejícím výrobcům oceli s organickým povlakem.
(414)
Vzhledem k výše uvedenému neměla Komise jinou možnost než použít čl. 28 odst. 1 základního nařízení, a to plně v souladu s čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích.
(415)
Čínská vláda uvedla, že dostupné údaje, které Komise použila, neobhajují závěr, že citované „pokyny“ pro ocelářský průmysl jsou právně závazné. Hlavním plánovacím dokumentem ocelářského průmyslu, na němž Komise založila svá zjištění o existenci veřejnoprávního subjektu, je vyhláška komise pro národní rozvoj č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu. Komise se přímo dotázala na právní status vyhlášek komise pro národní rozvoj a potvrdilo se, že vyhlášky jsou v čínském právním řádu právně závazné, neboť patří do jedné ze čtyř kategorií čínských právních předpisů. Toto tvrzení je proto v rozporu s příslušnými informacemi obsaženými ve spisu.
(416)
Čínská vláda tvrdila, že narušení trhu, které Komise konstatovala u ocelářského průmyslu, je pro určení statusu veřejnoprávního subjektu u výrobců oceli válcované za tepla a za studena irelevantní a že se k určení mělo přikročit výhradně u subjektů, které dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena dvěma skupinám vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a nikoliv pouze obecně u všech státem vlastněných podniků, které v Číně tento druh oceli vyrábějí. Čínská vláda tvrdí, že nemá-li Komise informace o těchto subjektech, nemůže určení provést; jinak by dovozovala nepřípustný nepříznivý závěr. Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Existence narušení trhu je při analýze relevantním činitelem, i když nikoliv určujícím. Zjištění, které Komise v rámci tohoto řízení učinila ohledně „veřejnoprávního subjektu“, se týká všech výrobců oceli válcované za tepla a za studena, kteří jsou zcela či částečně ve vlastnictví státu, poněvadž bylo učiněno na základě důkazů souvisejících s faktory obecně politickými a celoodvětvovými a nevztahovalo se ke konkrétní společnosti. Státem vlastněné subjekty, které dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena dvěma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku jednoznačně spadají do působnosti zjištění o veřejnoprávním subjektu, a nepovažovalo se tudíž za nutné provádět určení výhradně pro ně. Čínská vláda v každém případě v reakci na dotazník Komise neposkytla žádné informace, které mohou sloužit pro takové určení vztahující se ke konkrétní společnosti.
Tvrzení čínské vlády, že Komise nemůže zjištění provést, chybí-li „skutečná fakta“ ke konkrétním dotčeným státem vlastněným podnikům, by znamenalo, že čínská vláda by ve skutečnosti z nedostatečné spolupráce měla prospěch (neboť „fakta“ odmítla poskytnout), a dosáhla by tudíž „příznivějšího výsledku“ než kdyby spolupracovala, což je opakem nepříznivého závěru.
(417)
Čínská vláda namítla, že ji Komise informovala o analýzách „pověření a řízení“ až při zveřejnění konečných informací, čímž došlo k porušení jejího práva na obhajobu. V dřívějším stádiu šetření však Komise nemohla vědět, že dospěje k takovému závěru. Toto zjištění je výsledkem veškerých informací a údajů shromážděných v průběhu celého řízení a bylo zveřejněno ihned po konečném zjištění, tj. při zveřejnění konečných informací. Podle podnětu údajné subvence souvisely s tím, že vláda poskytovala zboží prostřednictvím státem vlastněných podniků. Šetření ukázalo, že tato vládní politika, jež se původně týkala státem vlastněných podniků, se vztahuje i na soukromé subjekty, což vedlo k závěru o pověření či řízení vládou.
(418)
Čínská vláda tvrdila, že Komisí uváděné skutečnosti nijak neopravňují k závěru, že všechny soukromé subjekty v odvětví oceli jsou státem pověřeny a řízeny, aby poskytovaly napadené subvence. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Ve svých analýzách týkajících se pověření a řízení Komise poukázala na řadu vládních plánů a strategických dokumentů a citovala jejich části, jež ukazují na přímou vazbu mezi vládou a chováním soukromých ocelářských společností, a toto zjištění podepřela i příklady počínání těchto soukromých subjektů.
(419)
Čínská vláda uvedla, že Komise při analýze pověření a řízení nerozlišovala mezi důsledky a záměrem činnosti vlády. I toto tvrzení se zamítá. Komise zjistila, že vláda má politiku na podporu ocelářského průmyslu a pro dodávky oceli válcované za tepla a za studena za ceny nižší než tržní, kterou uskutečňuje prostřednictvím veřejnoprávních subjektů (státem vlastněných podniků). Dále bylo zjištěno, že tato politika (a sice převahou státem vlastněných podniků a odrazováním od vývozu oceli válcované za tepla a za studena) přinutila soukromé výrobce k tomu, aby domácímu odvětví oceli s organickým povlakem dodávali za stejně nízké netržní ceny jako státem vlastněné podniky. Existují důkazy o tom, že ceny soukromých dodavatelů jsou vyloženě navázány na ceny státem vlastněných podniků. Proto Komise shledala, že jedním z cílů této politiky bylo řídit a úkolovat soukromé subjekty takovým způsobem, aby používaly stejné praktiky jako státem vlastněné podniky. Jde o klasický příklad situace, kdy vláda přímo či prostřednictvím státem vlastněných podniků „uplatňuje svou moc“ vůči soukromým dodavatelům. Tato politika vykazuje všechny požadované znaky pověření a řízení tj. „vládní opatření“„určené konkrétní straně“, „jehož cílem je konkrétní úkol nebo povinnost.“ Pro ilustraci vládních záměrů lze uvést, že některá ustanovení vyhlášky č. 35 postihují ty společnosti, které nejednají v souladu s politikami, které vyhláška popisuje. To ukazuje, že čínská vláda má v úmyslu celý ocelářský průmysl určitým způsobem směrovat a u společností, které se tomuto záměru nepodřídí, budou vyvozeny patřičné důsledky.
(420)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise nezjistila, že by čínská vláda uskutečňovala politiku dodávek oceli válcované za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem a že Komise v tomto ohledu žádný závěr neučinila. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak ukazuje analýza v 49.-72. bodě odůvodnění výše, státem vlastněné podniky dodávající ocel válcovanou za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem jsou veřejnoprávními subjekty, tj. prodlouženou rukou čínské vlády, a je evidentní, že vyvážejícím výrobcům oceli s organickým povlakem dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena. Bylo rovněž zjištěno, že ceny těchto vstupů neodrážejí tržní hodnoty. Proto byl učiněn závěr, že čínská vláda prostřednictvím těchto státem vlastněných podniků provádí politiku dodávek levné oceli válcované za tepla a za studena.
(421)
Čínská vláda tvrdila, že Komise učinila chybný závěr, že se jedná o všudypřítomné vládní řízení ocelářského průmyslu obecně a že toto odvětví plní určité pokyny, avšak nedospěla k závěru, že dodávání oceli výrobcům oceli s organickým povlakem pod úrovní tržních cen je cílem této politiky. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak je vysvětleno ve 419. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že součástí vládní politiky je záměrně řídit soukromé dodavatele takovým způsobem, aby stejně jako státem vlastněné podniky dodávali za nižší než tržní ceny.
(422)
Čínská vláda tvrdila, že Komise nedospěla ke zjištění, že je zvláštním záměrem čínské vlády poskytovat skutečný finanční příspěvek, o který jde ve věci dodávek oceli válcované za tepla a za studena, jak uvádí zpráva odvolacího orgánu v případu US -Countervailing Duty Investigation on DRAMS from Korea (97). Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Dotčená vládní opatření jsou založena na vládní politice, jejímž cílem je řídit soukromé dodavatele takovým způsobem, aby stejně jako státem vlastněné podniky dodávali za nižší než tržní ceny. Není to „důsledek“ či „vedlejší produkt“ vládních zásahů; je to jejich účel. Je evidentní, že v tomto případě soukromí dodavatelé oceli válcované za tepla a za studena na trhu nevykonávají svobodnou volbu, protože trh je narušen převahou státem vlastněných podniků a od vývozu tohoto druhu oceli jsou odrazováni.
(423)
Čínská vláda tvrdí, že Komise neučinila žádná zjištění o konkrétních soukromých subjektech, které společnostem zařazeným do vzorku dodávaly ocel válcovanou za tepla a za studena. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Stejně jako v případě veřejnoprávních subjektů Komise určila pověření a řízení celoodvětvově, takže se vztahuje na všechny soukromé dodavatele. Vzhledem k tomu, že se dotčená vládní politika vztahuje na všechny takové subjekty, není potřeba určení provádět pro konkrétní společnosti.
(424)
Čínská vláda tvrdila, že Komise odmítla důkazy čínské vlády ohledně podílu, který v čínské produkci oceli válcované za tepla a za studena připadá na státem vlastněné podniky. Tabulku, kterou čínská vláda v této věci poskytla, nelze považovat za důkaz. Před inspekcí a v jejím průběhu čínská vláda odmítla k této tabulce poskytnout zdroje údajů, a nelze ji proto považovat za spolehlivé informace. Komise tudíž použila informace z přehledu World Steel Capacity Book, který je ocelářským průmyslem ve světě všeobecně akceptován.
(425)
Čínská vláda uvedla, že Komise nevysvětlila, proč jsou nejvhodnějším srovnávacím základem právě ceny na světovém trhu s ocelí válcovanou za tepla a za studena, a poukázala na rozhodnutí odvolacího orgánu ve věci US - Softwood Lumber IV (USA - řezivo z jehličnatých dřevin IV), že srovnávací základ mimo danou zemi „se musí vztahovat k převládajícím podmínkám na trhu v dané zemi nebo na ně odkazovat či s nimi souviset a musí odrážet cenu, kvalitu, dostupnost, prodejnost, přepravu a jiné podmínky nákupu nebo prodeje“. Čínská vláda rovněž tvrdí, že „převaha vládního sektoru“ nemůže vést k pominutí této judikatury, neboť jestliže by tomu tak bylo, vůbec by nebylo možné aplikovat variantu vnějšího srovnávacího základu. Čínská vláda uvádí, že Komise nevyhověla požadavkům článku 14 dohody WTO o subvencích. Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Jak je vysvětleno ve 49.-97. bodě odůvodnění výše, Komise zjistila, že v Číně převládají narušené tržní podmínky. Ocel se ve světě vyrábí podobnými postupy a obchoduje se v celosvětovém měřítku, nejpřiměřenějším vnějším srovnávacím základem je proto cena na světových trzích, poněvadž pokud by v Číně panovala normální nenarušená tržní situace, ceny by se pravděpodobně dostaly do souladu s cenami na světových trzích. Čínská vláda poskytla velmi málo informací o trhu s ocelí v Číně, přestože ji o to Komise přímo požádala. Čína ani nenavrhla žádný jiný srovnávací základ kromě vnitrostátního, který však kvůli zjištěným narušením trhu nebyl vhodný.
Čínská vláda tvrdila, že Komise své zjištění o oceli válcované za tepla a za studena a dodávané za cenu nižší než přiměřenou založila pouze na tautologickém prohlášení žadatelů v podnětu, což není postačující ke splnění požadavků dohody WTO o subvencích. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Ocel válcovanou za tepla a za studena používá jako surovinu pouze omezený počet podniků, neboť v mnoha odvětvích se tyto výrobky nijak neuplatní. Sama čínská vláda ve své odpovědi na dotazník potvrdila, že ocel válcovanou za tepla a za studena používá jen několik málo odvětví. Ve svých připomínkách k zveřejnění konečných informací čínská vláda tuto skutečnost nijak nezpochybnila. Proto se potvrzuje, že se v tomto případě jedná o specifickou subvenci ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, který přejímá obsah čl. 2. odst. 1 písm. c) dohody WTO o subvencích.
3.4.1.3. Zvýhodněné půjčky a úrokové sazby pro odvětví oceli s organickým povlakem
(426)
Čínská vláda uvedla, že banky nejsou povinny dodržovat pokyny pro průmysl, vláda jim nediktuje jednotlivá obchodní rozhodnutí a že v bankovním sektoru nepřevládají státní subjekty. Toto tvrzení nelze přijmout. Podle čl. 24 a 25 vyhlášky č. 35 je poskytnutí úvěrů vyhrazeno pouze společnostem, které dodržují vnitrostátní politiky pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu, tvrzení čínské vlády, že banky nejsou povinny řídit se průmyslovými politikami, je tudíž v rozporu s tímto důkazem. Je evidentní, že tyto předpisy určují, kterým podnikům mohou banky financování poskytnout a kterým nikoliv. I tvrzení, že v bankovním sektoru nepřevládají vládní subjekty, je nutno pominout. V tomto ohledu je třeba říci, že čínská vláda poskytla jen minimum informací o vlastnických poměrech v odvětví bankovnictví s tím, že těmito informacemi nedisponuje, přestože podle článku 24 zákona o komerčním bankovnictví jsou všechny banky povinny tyto informace předávat čínské komisi pro bankovní dohled, která je státní agenturou schválenou Státní radou.
Na základě dalších informací ze spisu citovaných v tomto nařízení byl učiněn závěr, že bankovnímu odvětví v Číně skutečně dominují vládní instituce (viz 166.-169. bod odůvodnění). Kromě zdrojů uvedených v tomto nařízení zpráva MMF č. 11/321 o zemích z listopadu 2011 k Číně uvádí, že se stát také přímo i nepřímo podílí na finančním sektoru, a doporučuje, aby se ve finančním sektoru změnilo zaměření role a odpovědnosti vlády, tj. aby bankovní systém nebyl používán k provádění cílů vládní politiky v širším slova smyslu a aby bylo možné o úvěrech rozhodovat podle obchodních cílů (98) (99).
(427)
Čínská vláda tvrdila, že nedodržení požadavků dodatku A pro ni určeného dotazníku nemohlo oprávněně vést k použití dostupných údajů, protože Komise neměla po čínské vládě požadovat, aby poskytla interní citlivé údaje k jednotlivým obchodním operacím týkajícím se bank, z nichž mnohé nebyly v žádném případě vlastněny státem. Jak je vysvětleno v 426. bodě odůvodnění, čínská vláda měla přístup přinejmenším k některým požadovaným informacím, ale odmítla zodpovědět jakékoliv dotazy v dodatku A. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vzhledem k tomu, že čínská vláda odmítla poskytnout jakékoli údaje o vlastnictví, Komise u mnohých bank nevěděla, zda jsou či nejsou ve vlastnictví státu.
(428)
V souvislosti s některými oběžníky Čínské lidové banky čínská vláda tvrdí, že veřejně přístupná shrnutí obsahu příslušných oběžníků jsou spolu s vyjádřeními úředníků Čínské lidové banky dostatečnou náhradou za samotné oběžníky, a nemělo by se tudíž používat dostupných údajů kvůli tomu, že čínská vláda uvedené údaje neposkytla. Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise odmítla informace, jež byly poskytnuty v dobré víře, tj. svědecké výpovědi úředníků Čínské lidové banky a shrnutí předmětných oběžníků, a odkázala na článek 28 základního nařízení, v němž se uvádí, že nepřihlédnout lze pouze k informacím, které jsou nepravdivé nebo zavádějící. Dále čínská vláda tvrdila, že Komise svá zjištění neopřela o skutečně dostupné údaje nebo poskytnuté informace, a spíše nechala na čínské vládě, aby prokázala, že stav věcí, který byl přezkoumáván v rámci případu bezdřevého natíraného papíru, již není aktuální. Podle čínské vlády nejsou zjištění ve věci bezdřevého natíraného papíru v tomto případě ani v rozporu s informacemi, jež předložila, poněvadž vycházely z informací, které se vztahovaly ke zcela jinému období.
Co se týče výpisů z oběžníků Čínské lidové banky, internetové stránky a svědeckých výpovědí úředníků Čínské lidové banky, nebylo je možné ověřit, aniž by byly k dispozici samotné zdrojové dokumenty, tj. oběžníky. Komise nerozumí tomu, proč čínská vláda na jedné straně označuje tyto oběžníky za důvěrnou interní dokumentaci, když na druhé straně je shrnutí jejich obsahu údajně zveřejněno na internetových stránkách Čínské lidové banky. Zjištění z případu bezdřevého natíraného papíru jsou pro tento případ vysoce relevantní. Tvrzení, že se informace týkají jiného období, nemá velký význam, neboť skutečnosti zaznamenané ve spisu (včetně podnětu) ukazují, že se dané praktiky od té doby nijak nezměnily. Pokud jde o tvrzení čínské vlády, že Komise přenáší důkazní břemeno, je třeba uvést, že zjištění ve věci bezdřevého natíraného papíru jsou součástí všech důkazů, k nimž se přihlíželo, po čínské vládě se ovšem nepožaduje, aby je „vyvracela“. Spolupráce při takovýchto šetřeních je dvoustranný proces a všechny strany mohou předkládat důkazy či argumenty k vyvrácení jiných důkazů ze spisu.
(429)
Čínská vláda argumentovala, že Komise neshledala, že by referenční sazby čínské vlády odrážely neobchodní narušení (čímž tedy připustila, že úrokové sazby na čínském trhu v podstatě odrážejí přiměřenou cenu) a že skutečnost, že existuje pouze spodní mez pro úrokové sazby komerčních úvěrů působí spíše na úkor než ve prospěch vyvážejících výrobců, kteří tyto úvěry využívají. Pokud by Čínská lidová banka tuto spodní hranici nestanovila, mohly být uvedené sazby ještě výrazně nižší. Toto tvrzení je není na místě. Skutečnost, že čínská vláda (Čínská lidová banka) referenční sazby stanovuje arbitrárně, svědčí v prvé řadě o nekomerčním chování. Je to potvrzeno i ve zprávě MMF o Číně č. 11/321 z listopadu 2011 (100), která se týká regulace úrokových sazeb.
(430)
Čínská vláda tvrdila, že Komise neposoudila úvěruschopnost konkrétních stran, jichž se šetření týkalo, jako tomu bylo ve věci bezdřevého natíraného papíru. K tomu je třeba říci, že úvěruschopnost vyvážejících výrobců zařazených do vzorku nebyla posuzována, protože je každopádně ovlivněna průmyslovými politikami a státní podporou a zásahy. Bylo by to zbytečné, neboť se zjistilo, že finanční systém je v Číně narušen. V případě bezdřevého natíraného papíru se žádné posouzení úvěruschopnosti neprovádělo.
(431)
Čínská vláda rovněž uvádí námitku proti přidělení ratingu BB, který považuje za „vyloženě sankční“, a podle ní „Komise každopádně neodůvodnila toto své rozhodnutí způsobem, který by při podrobném přezkumu obstál.“ Zjistí-li Komise, že čínská referenční sazba plus riziková přirážka BB dosahují určité sazby, pak podle čínské vlády musí vysvětlit důvody, které ji k tomu vedly, a to konkrétně podle jednotlivých výrobců a úvěrů. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Vzhledem k narušení trhu a ke skutečnosti, že půjčující banky neprovádějí náležité posouzení úvěruschopnosti a rizik u výrobců oceli s organickým povlakem, Komise nemohla použít nominální hodnotu ratingu jednotlivých vyvážejících výrobců (i kdyby jej měli). Rating BB v tomto případě není pro vyvážející výrobce nepříznivý, neboť je to nejlepší neinvestiční rating na trhu.
3.4.1.4. Udělování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
(432)
Podle čínské vlády Komise uznala, že její argumenty o tom, že práva k užívání pozemků udělovaná s ohledem na hospodářskou soutěž jsou takové povahy, že odbourávají potřebu vnějšího srovnávacího základu. Čínská vláda rovněž tvrdila, že se Komise při vysvětlování důvodů pro zamítnutí jejích tvrzení zaměřuje výlučně na důkazy předložené čínskou vládou, spíše než na údaje, které jsou skutečně k dispozici. Čínská vláda požaduje, aby Komise zveřejnila informace o skutečném věcném základě, s jehož pomocí rozhodla, že ceny stanovené místními orgány byly určeny libovolně, tj. že se neodvíjely či nebyly ve vztahu k nabídce a poptávce po průmyslových pozemcích.
Pohled čínské vlády na danou věc není správný. Komise nezjistila, že jsou práva k užívání pozemků udělována s ohledem na hospodářskou soutěž. Komise zjistila, že ze 13 transakcí s právy k užívání pozemků mělo být pouze šest provedeno formou nabídkového nebo dražebního řízení. Důkazy předložené k těmto šesti obchodním operacím ukázaly, že u nabídkových řízení nedošlo k soutěži, neboť byla podána pouze jedna nabídka a cena byla stanovena úředně. Komise neporozuměla žádostem čínské vlády o zveřejnění dostupných údajů použitých v souvislosti s netržním prostředím u práv k užívání pozemků, když k zamítnutí tvrzení čínské vlády v této věci nebylo použito dostupných údajů a analýza byla provedena na základě informací, které v tomto ohledu poskytla čínská vláda a vyvážející výrobci. Věcný základ pro rozhodnutí, že ceny jsou určovány libovolně, je uveden v 114.-116. bodě odůvodnění, tj. informace o skutečných obchodních operacích, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, systém pro hodnocení městských pozemků a vyhláška č. 35.
(433)
Podle čínské vlády Komise neurčila specifičnost ve smyslu čl. 2. odst. 1 a 2 dohody WTO o subvencích, ani svá určení o specifičnosti neodůvodnila jasným způsobem a na základě průkazných podkladů, jak vyžaduje čl. 2 odst. 4 dohody WTO o subvencích. Dále neodůvodnila, proč musela částku zvýhodnění založit na externím srovnávacím základu, a ani zvolenou referenční hodnotu nesestavila v souladu s čl. 14 písm. d) dohody WTO o subvencích. Tato tvrzení musela být zamítnuta. Základem pro zjištění, která Komise učinila o specifičnosti, je fakt, že společnosti, které se neřídí státní průmyslovou politikou, nemají nárok na udělení práv k užívání pozemků, úřady stanovují ceny mnohdy libovolně a vládní postupy jsou nejasné a netransparentní. Proč bylo nutné použít vnější srovnávací základ je vysvětleno a odůvodněno v 109., 118., 120. a 121. bodě odůvodnění. Jelikož se zjistilo, že trh s právy k užívání pozemků je v Číně narušen, nebylo možné použít vnitrostátní srovnávací základ, jak navrhla čínská vláda. Komise nesouhlasí s tvrzením, že srovnávací základ nebyl vypočten v souladu s čl. 14 písm. d) dohody WTO o subvencích. Tchajwanský srovnávací základ se považuje za nejlepší náhradní proměnnou, již má Komise k dispozici, a odpovídá doporučením odvolacího orgánu v rozhodnutí DS 379.
(434)
Čínská vláda podle svého tvrzení navrhla, aby srovnávací základ byl vnitrostátní a založený na cenách, jež platí „neupřednostňované“ čínské podniky; podle čínské vlády v prvé řadě z toho důvodu, že se nedělají žádné rozdíly, a že výše subvence by tudíž správně byla nulová. Komise s touto argumentací nesouhlasí a čínská vláda každopádně neposkytla žádné informace o cenách práv k užívání pozemků pro „neupřednostňovaná“ odvětví, jež by teoreticky bylo možné použít k výpočtu srovnávacího základu.
(435)
Čínská vláda rovněž tvrdí, že žadatel neposkytl žádné informace nebo důkazy o tom, že práva k užívání pozemků byla udělena konkrétní malé skupině podniků a že Unie neučinila zásadní zjištění v tom smyslu, že udělení práv k užívání pozemků je výslovně omezeno na určité/podporované podniky. Komise zjistila, že práva k užívání pozemků jsou vyhrazena společnostem, které dodržují průmyslové politiky, jež čínská vláda stanovila ve vyhlášce komise pro národní rozvoj a reformy č. 35 (116. bod odůvodnění).
(436)
Čínská vláda tvrdila, že Komise neprovedla dostatečně důkladný průzkum, aby nalezla srovnávací základ, který se vztahuje k situaci v Číně nebo na ni odkazuje, a že se Komise dostatečně nevynasnažila nalézt srovnávací základ blížící se tržním podmínkám, jež by nastaly při neexistenci narušení, a pokud tak Komise učinila, nevysvětlila, jak postupovala. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Komise ve skutečnosti podrobně prostudovala rozličné ukazatele a porovnala Tchaj-wan s ČLR jako celkem i s jednotlivými dotčenými čínskými provinciemi. Po provedení těchto analýz Komise považuje Tchaj-wan (101) za vhodný srovnávací základ s ohledem na celkový souhrn informací ve spisu, tzn. s ohledem na i) úroveň hospodářského rozvoje a hospodářskou strukturu na Tchaj-wanu a v příslušných čínských provinciích a ve městě (102), kde sídlí spolupracující vyvážející výrobci, ii) zeměpisnou blízkost těchto dvou čínských provincií a Tchaj-wanu, iii) vysoký stupeň rozvoje infrastruktury Tchaj-wanu i těchto dvou čínských provincií, iv) silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Tchaj-wanem a ČLR, v) podobnou hustotu obyvatelstva v dotčených čínských provinciích a na Tchaj-wanu, vi) podobný typ pozemků a obchodních operací použitých pro stanovení srovnávacího základu na Tchaj-wanu a v ČLR a vii) společné demografické, jazykové a kulturní charakteristiky Tchaj-wanu a ČLR. Provincie Jiangsu a Zhejiang jsou navíc spolu s městem Chongqing považovány za provincie s nejrozvinutějším zpracovatelským průmyslem v ČLR. Přestože úroveň HDP na obyvatele není u Tchaj-wanu a dotyčných dvou čínských provincií shodná, HDP těchto čínských provincií a města Chongqing v posledních letech rychle roste, takže Tchaj-wan dohánějí.
Z nejaktuálnějších údajů je navíc patrné, že jak ČLR jako celek, tak obě čínské provincie a město Chongqing vykazují mnohem vyšší tempo růstu HDP než Tchaj-wan (103), takže jej velmi rychle dohání. Zároveň je třeba poznamenat, že přesné srovnání mezi HDP země s netržním hospodářstvím (ČLR) a HDP země se zavedeným tržním hospodářstvím (Tchaj-wanem) není rozhodující, protože je zcela běžné, že pokud jde o HDP, netržní hospodářství zaostává za fungujícím tržním hospodářstvím. Nabídku a poptávku po průmyslových pozemcích může navíc ovlivňovat mnoho dalších faktorů, například pravidla plánování, politika životního prostředí apod. Skutečnou otázkou je, jaké by byly „převládající podmínky na trhu“, pokud jde o práva k užívání pozemků v ČLR, kdyby se jednalo o fungující tržní hospodářství, přičemž na základě všech důkazů se zdá, že by byly velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(437)
Čínská vláda rovněž tvrdí, že Komise ve svém výpočtu použila odpisové období 50 let, přestože všechny příslušné smlouvy o právech k užívání pozemků nevycházely z 50letého období. Toto není pravda. Všechna práva k užívání pozemků, jejichž udělení bylo napadeno v tomto šetření, byla založena na 50letém období.
3.4.1.5. Programy zásobování elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
(438)
Čínská vláda tvrdila, že závěr o specifičnosti je „zcela vykonstruován“ z toho důvodu, že drtivá většina čínského hospodářství platí nijak nepenalizovanou sazbu. Čínská vláda rovněž zpochybnila zjištění Komise o „regionální“ specifičnosti, a zejména závěr, že tato subvence se poskytuje pouze v těch zeměpisných oblastech, v nichž se nachází vyvážející výrobce. Podle čínské vlády se sankce uplatňuje plošně ve všech zeměpisných oblastech, v nichž se nacházejí všichni vyvážející výrobci, a regionální odlišnosti proto neexistují. Tato tvrzení musela být zamítnuta. Komise konstatuje, že čínská vláda své připomínky patrně zakládá výhradně na systému cenového rozlišení na kategorie „podporovaných“, „omezovaných“, „zakázaných“ a „povolených“ podniků podle rozhodnutí č. 40. Nicméně Komise založila své závěry na zvláštním systému určování cen elektřiny, který je k dispozici v rámci širší oblasti města Chongqing, kde má výrobní závod jeden z vývozců zařazených do vzorku. Tento vývozce těží z nižší sazby za elektřinu, jež se aplikuje specificky pouze na podskupinu společností z určitých odvětví (konkrétně společnosti vyrábějící slitiny železa v elektrických pecích a výrobci hnojiv) patřících do téže kategorie velkých průmyslových uživatelů. Komise proto dospěla k závěru, že tato snížená sazba za elektrickou energii, která se používá pouze u této velmi omezené podskupiny společností patřících výhradně k oněm specifickým způsobilým odvětvím, je de iure specifická.
Co se „regionální“ specifičnosti týče, nehovoří 149. bod odůvodnění o žádném systému sankcí, jak ve svých připomínkách uvádí čínská vláda. V tomto odstavci se upřesňuje, že tato zvýhodněná sazba za elektřinu používaná pro omezenou podskupinu společností včetně výrobce dotčeného výrobku je omezena na danou zeměpisnou oblast (tj. širší území města Chongqing), která je součástí velkého čínského západního regionu, jemuž se dostává podpory podle zákona zmíněného v témž bodě odůvodnění a dále vysvětleného v 233. bodě odůvodnění. Jak se dále uvádí v 149. bodě odůvodnění, tento právní předpis se týká určování cen elektřiny jakožto jednoho z nástrojů k dosažení hlavního politického cíle, totiž podpory rozvoje tohoto regionu. Zjištění Komise, že je tato subvence i regionálně specifická, se potvrzuje.
(439)
Čínská vláda zpochybnila závěry v 146. bodě odůvodnění týkající se specifičnosti založené na systému cenového rozlišení na kategorie „podporovaných“, „omezovaných“, „zakázaných“ a „povolených“ podniků. Čínská vláda znovu vysvětluje, že rozdíl v ceně, kterou za elektřinu platí specificky znevýhodněný projekt a kdokoliv jiný, funguje jako penále či přirážka, jejímž účelem je odradit konkrétní projekty, spíše než jako „sleva“ poskytovaná podporovaným projektům. Čínská vláda uzavírá, že je na Komisi, aby zjistila, jaká cena by byla považována za odpovídající, a že v tomto případě Komise měla za to, že odpovídající cenou by byla cena s přirážkou. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak bylo obšírně vysvětleno výše, zjištění Komise o finančním příspěvku se vztahuje ke snížené sazbě za elektrickou energii, na niž má tato společnost nárok, protože patří do omezené podskupiny podniků v rámci kategorie velkých průmyslových uživatelů. Argumenty čínské vlády tudíž nejsou pro zjištění, jež Komise učinila, relevantní.
3.4.1.6. Ostatní příjmy a daňové režimy, které nebyly výrobci zařazenými do vzorku, jež jsou předmětem vyrovnávacích opatření, využívány za účelem „zbytkové sazby“
(440)
Čínská vláda tvrdila, že příslušná pravidla o výběru vzorku obsažená v antidumpingové dohodě WTO (tj. čl. 6. odst. 10, čl. 9. odst. 2 a 3) Komise nepoužila jednotným způsobem, neboť účelem výběru vzorku by mělo být omezení rozsahu šetření. Tento argument vycházel z čl. 19 odst. 4 dohody WTO o subvencích, který výši vyrovnávacího cla omezuje na výši „zjištěné subvence“. Čínská vláda učinila závěr, že když Komise nebyla schopna míru subvencování dostatečně posoudit pomocí zvoleného vzorku, mohla do vzorku zařadit více společností. Zaprvé Komise konstatuje, že analogie mezi výběrem vzorků při antidumpingových a antisubvenčních šetřeních má určité hranice, poněvadž na rozdíl od antidumpingových šetření neexistuje v šetřeních týkajících se vyrovnávacího cla žádné obecné pravidlo, podle něhož se každému vývozci přidělí individuální clo a jsou výslovně dovoleny tzv. „souhrnné“ případy. Kromě toho, na rozdíl od antidumpingových případů, je vláda v případech týkajících se vyrovnávacích cel povinným účastníkem a respondentem, a vláda je tudíž implicitně zařazena do jakéhokoli „vzorku“ sloužícího ke stanovení vyrovnávacího cla. Jinými slovy, vláda je poskytovatelem údajného subvencování a vládní opatření proto vždy spadají do působnosti šetření, které se týká vyrovnávacího cla, a to bez ohledu na použití vzorku vyvážejících výrobců.
(441)
K připomínce čínské vlády, že řešením je „zařadit do vzorku více společností“, Komise podotýká, že přesně to v daném případě učinila. Poté, co jeden z vývozců, který původně hodlal spolupracovat, od spolupráce odstoupil, se Komise rozhodla zařadit do vzorku dalšího vývozce. Ovšem krátce poté, co byla tato společnost informována o zařazení do vzorku, Komisi oznámila, že si již nepřeje při šetření spolupracovat. Komise proto musela vzorek omezit na dva zbývající vývozce zařazené do původního vzorku, kteří od spolupráce neodstoupili, aby se tak vyhnula dalšímu zpoždění, jež by ohrozilo brzké dokončení šetření v zákonem stanovených lhůtách. Komise podotýká, že tato snaha, jež ztroskotala výlučně na přístupu vývozců, jasně dokládá, že tvrzení čínské vlády je neopodstatněné, neboť neřeší otázku společností, které se při výběru vzorku samy nepřihlásí, nebo které odstoupí vzápětí poté, co byly k zařazení do vzorku vybrány.
(442)
V otázce použití dostupných údajů uvedla čínská vláda odkaz na čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích a citovala judikaturu WTO, která uvádí, že údaje ze spisu lze použít pouze k nahrazení chybějících informací, a že odmítnutí spolupráce neopravňuje k přijetí rozhodnutí, která postrádají věcný základ. Komise nechápe logiku tohoto tvrzení, neboť pro svá zjištění použila údaje ze spisu, jak umožňují ustanovení WTO a základního nařízení, a v plném souladu s příslušnou judikaturou WTO. Jak uznala i čínská vláda, zjištění učiněná v případu bezdřevého natíraného papíru a v různých rozhodnutích ministerstva obchodu USA (US DOC) představují ty nejlepší skutečnosti, jež má Komise k dispozici, a byly použity právě k tomu, aby se nahradily informace chybějící v důsledku nedostatečné spolupráce na straně čínské vlády.
Čínská vláda použití těchto skutečností zpochybnila i z toho důvodu, že neodrážejí aktuální subvencování a ani konkrétně nesouvisí s dotčeným výrobkem. Komise v této souvislosti uvádí, že většina subvenčních programů spočívá v jednorázových subvencích (např. grantech, daňových výhodách spojených s investicemi do majetku), které se obvykle odepisují po dobu několika let, a výhody, které z nich plynou, tudíž pokračují i v budoucnu, a sahají tak v tomto případě až za období šetření. U opakujících se subvencí nejsou důkazy o tom, že se od dotčeného šetření tyto programy změnily. Pokud jde o vazbu těchto programů na dotčený výrobek, Komise připomíná, že se všechny tyto programy týkají ocelářství (nesouvisí s konkrétním výrobkem) nebo se uplatňují v regionu, do něhož vývozci oceli s organickým povlakem umístili své závody. Vzhledem k tomu, že spis neobsahoval důkazy o opaku, Komise rozhodla, že lze logicky učinit závěr, že výhody plynoucí z těchto programů nadále představují nejbližší ekvivalent za subvencování výrobců dotčeného výrobku, k němuž aktuálně dochází. Je třeba zdůraznit, že čínská vláda měla dostatek příležitostí předložit ke všem těmto programům důkazy svědčící o opaku, avšak záměrně se rozhodla je nepředložit, a Komise se proto musela uchýlit k použití údajů ze spisu, jak stanoví základní nařízení a dohoda WTO o subvencích.
3.4.1.7. Kapitálové programy
(443)
Čínská vláda uvedla, že ne všechny tyto programy (nevyplacené dividendy, swapy dluhů za aktiva a kapitálové injekce) byly zahájeny v souladu s požadavky čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 dohody WTO o subvencích.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak již bylo vysvětleno v oddíle týkajícím se odpovědi na připomínky čínské vlády k zahájení řízení (399.-406. bod odůvodnění výše), útvary Komise prostudovaly důkazy předložené žadatelem, jež byly podstatné, jak jednoznačně vyplývá z verze k nahlédnutí zúčastněným stranám podnětu. Útvary Komise navrhly zahájit šetření konkrétních programů až poté, co náležitě přezkoumaly správnost a adekvátnost důkazů, které považují za dostatečné důkazy prima facie.
(444)
Pokud se použijí, jsou kapitálové programy podle čínské vlády specifickými subvencemi ad hoc, poněvadž se vztahují na jediného konkrétního příjemce a jejich uplatňování není založeno na žádném konkrétním právním předpisu, a protože „Komise zajisté ví, že společnosti podléhající zbytkovému clu nejenže neobdržely, ale ani nemohly vzhledem k jejich jednorázovosti obdržet“ tyto subvence, neměla by se vyrovnávací opatření ukládat. Čínská vláda dále tvrdila, že vychází-li se při zjištěních z dostupných údajů, musí být založena na faktických skutečnostech. Uložení vyrovnávacích opatření na jiné společnosti než ty, které subvence ad hoc údajně obdržely, je proto porušením článku 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích.
Je třeba poznamenat, že čínská vláda nereagovala ani na jednu z otázek, které se v dotazníku a v písemném upozornění na nedostatky těchto režimů týkaly. Tvrzení čínské vlády, že „Komise zajisté ví, že společnosti podléhající zbytkovému clu nejenže neobdržely, ale ani nemohly vzhledem k jejich jednorázovosti obdržet“ tyto subvence, proto neodpovídá skutečností. Naproti tomu v podnětu bylo uvedeno několik společností, které těchto kapitálových programů využívají, přičemž seznam údajně nebyl vyčerpávající. Vzhledem k tomu, že čínská vláda neposkytla žádné informace o povaze nebo nároku na poskytnutí těchto režimů, nemá Komise jinou možnost, než použít dostupných údajů.
3.4.2. PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI ZHEJIANG HUADONG
3.4.2.1. Udělování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
(445)
Společnost Zhejiang Huadong podle svého tvrzení poskytla Komisi všechny příslušné právní předpisy, jimiž se řídí systém a oceňování prodeje práv k užívání pozemků v Číně a poukázala na Ustanovení o přidělování uživatelských práv ke stavebním pozemkům ve státním vlastnictví na základě výzev k podávání nabídek, aukcí a cenových odhadů, aby prokázala, že v Číně existuje dobře fungující trh s nemovitostmi, v rámci něhož se zveřejňují cenové odhady i zaplacené ceny. Dále tvrdila, že nejlepším podkladem k posouzení ceny práv k užívání pozemků v době, kdy je tento vyvážející výrobce koupil, je soudobý čínský trh s nemovitostmi a úplné oficiální veřejné statistiky o cenách práv k užívání pozemků.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Komise svá zjištění týkající se práv společnosti Zhejiang Huadong k užívání pozemků vysvětluje v 115. bodě odůvodnění výše. Společnost ve svých připomínkách k zveřejnění konečných informací tato zjištění nezpochybnila. Z důkazů, které jsou k dispozici, vyplývá, že trh s právy k užívání pozemků je v Číně narušen, neboť u nabídkových řízení, která Komise na místě šetřila, nedošlo k soutěži a ceny byly stanoveny úředně. Věcný základ pro rozhodnutí, že ceny jsou určovány libovolně, je uveden v 114.-116. bodě odůvodnění, tj. informace o skutečných obchodních operacích, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, systém pro hodnocení městských pozemků a vyhláška komise pro rozvoj a reformy č. 35.
(446)
Společnost Zhejiang Huadong tvrdila, že podle čl. 14 písm. d) dohody WTO o subvencích by se odpovídající cenový srovnávací základ měl vztahovat v prvé řadě k převládajícím podmínkám na trhu v zemi udělení, a jestliže takové podmínky nejsou, měl by být srovnávací základ mimo danou zemi vždy náležitě upraven, aby nedocházelo k vyrovnávání komparativních výhod. Dále tvrdila, že nejsou-li jako vhodný srovnávací základ k dispozici převládající podmínky v Číně, dovážející člen WTO by měl na základě odst. 15 písm. b) protokolu o přistoupení Číny k WTO takové převládající podmínky pokud možno upravit, než eventuálně použije podmínky převládající mimo Čínu. Přestože Komise souhlasí s velkou částí právní teorie za tímto tvrzením, byl učiněn i závěr, že v Číně neexistuje fungující trh s pozemky, a proto byl u cen pozemků použit vnější srovnávací základ. Proč bylo nutné použít vnější srovnávací základ je vysvětleno a odůvodněno v 109., 118., 120. a 121. bodě odůvodnění výše. Jelikož se zjistilo, že trh s právy k užívání pozemků je v Číně narušen, nebylo možné použít vnitrostátní srovnávací základ, jak navrhla společnost Zhejiang Huadong, a není tudíž ani žádný základ, podle nějž by bylo možné takový srovnávací základ upravit. Z informací, které ke srovnávacímu základu předložila společnost Zhejiang Huadong (Xiaoshan, provincie Zhejiang), navíc není zřejmé a nelze ani ověřit, zda se uvedené informace o cenách omezují pouze na ceny práv k užívání pozemků pro údajně „neupřednostňovaná“ odvětví.
(447)
Společnost Zhejiang Huadong uvedla, že zvolení Tchaj-wanu jako srovnávacího základu není přiměřené ani objektivní z těchto důvodů: 1) v okamžiku koupě práv k užívání pozemků nebyla provincie Zhejiang rozvinutou oblastí s vysokou úrovní HDP podobnou Tchaj-wanu; 2) Komise při výběru skutečných cen pozemků na Tchaj-wanu vycházela z nabídek na prodej průmyslové plochy a nikoliv ze skutečných cen za dlouhodobý pronájem plochy k průmyslovému využití, které se blíží právům k užívání pozemků, jež byla udělena společnosti Zhejiang Huadong.
Toto tvrzení je nutno zamítnout. K bodu 1), jak je uvedeno v 436. bodě odůvodnění, je třeba říci, že Komise si podrobně prostudovala různé ukazatele a porovnala Tchaj-wan s ČLR jako celkem i s jednotlivými dotčenými čínskými provinciemi. V návaznosti na tyto analýzy se Komise domnívá, že Tchaj-wan je vhodným srovnávacím základem, který odpovídá základnímu nařízení a pravidlům WTO. K bodu 2) je třeba poznamenat, že Komise použila nejlepší informace, jež byly přiměřeným způsobem dostupné.
(448)
Společnost Zhejiang Huadong poukázala na aritmetickou chybu ve výpočtu měr inflace, které byly použity k úpravě srovnávacího základu podle inflace. Komise toto tvrzení vzala v potaz a příslušný výpočet upravila.
(449)
Společnost Zhejiang Huadong tvrdila, že svá práva k užívání pozemků nenabyla nijak specifickým způsobem, neboť všechny podniky v Číně mají ze zákona stejné zacházení. Společnost také tvrdila, že se Komise patřičně nevěnovala otázce specifičnosti a že ve zveřejněných konečných informacích nebyly uvedeny důvody, proč z ceny, kterou společnost Zhejiang Huadong zaplatila, plyne výhoda.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Při svých zjištěních o specifičnosti se Komise opírala o skutečnost, že společnosti, které se neřídí státní průmyslovou politikou, nemají nárok na udělení práv k užívání pozemků, úřady stanovují ceny mnohdy libovolně a vládní postupy jsou nejasné a netransparentní. Komise zjistila, že práva k užívání pozemků jsou vyhrazena společnostem, které dodržují průmyslové politiky, jež čínská vláda stanovila ve vyhlášce komise pro národní rozvoj a reformy č. 35 (viz 116. bod odůvodnění).
3.4.2.2. Dodávky oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou
(450)
Společnost Zhejiang Huadong tvrdila, že v zájmu přiměřenosti, objektivity a jednotnosti měla Komise při sestavování srovnávacího základu použít u všech regionů zařazených do srovnávacího koše stejný zdroj údajů o cenách oceli (tj. Steel Business Bulletin, SBB). Tvrdila rovněž, že Steel Business Bulletin uvádí ceny oceli válcované za studena na mnoha jiných trzích než těch, které zvolila Komise, a navrhla doplnit Mexiko a Argentinu, neboť tyto země jsou příkladem rozvíjejících se trhů s ocelí na americkém kontinentu. Toto tvrzení muselo být zamítnuto, protože Komise při sestavování srovnávacího základu použila údaje o cenách, které co nejvěrněji odrážejí skutečnou tržní situaci v každé zemi nebo regionu. Pokud jde o ceny Evropě (z nichž většina pocházela z členksých států Unie), byla Komise názoru, že má k dispozici podrobnější cenové údaje společnosti MEPS. Měla-li by údaje MEPS k dispozici i u jiných zvolených zemí, použila by je. K zahrnutí cen v Mexiku a Argentině je třeba uvést, že se jedná o poměrně malé trhy ve srovnání s Čínou i s jinými zeměmi a regiony zařazenými do srovnávacího koše, který Komise použila.
Po provedení opravy vypočtených cen srovnávacího základu pro ocel válcovanou za tepla a ze studena Komise revidovala svůj výpočet subvenčního rozpětí u tohoto režimu. Oprava se týkala cen oceli v Brazílii, jež byly použity k výpočtu srovnávacího základu, který ve výpočtech, jež byly stranám sděleny, chybně zahrnoval i daně.
(451)
Společnost Zhejiang Huadong také tvrdila, že závěr Komise ohledně specifičnosti je nepodložený (bez přímých důkazů) a neodůvodněný, a údajná subvence ve formě dodávek oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou proto není napadnutelná. Společnost Zhejiang Huadong uvedla, že výhoda, existuje-li, v podobě dodávek oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou, se neomezuje jen na určité podniky nebo odvětví, nýbrž je poskytována obecně všem potenciálním kupujícím a spotřebitelům ze všech hospodářských odvětví.
Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Čínská vláda vznesla stejnou připomínku a Komise se jí zabývá v 415. bodě odůvodnění. „Potenciální“ kupující jsou z definice omezeni na určité podniky.
3.4.3. PŘIPOMÍNKY ŽADATELE
3.4.3.1. Zásobování vodou a elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
(452)
Žadatel tvrdil, že kvůli narušením a státnímu vlivu, pokud jde o čínský trh s vodou a elektrickou energií, měla Komise použít mezinárodních srovnávacích základů a výhody u těchto režimů vypočítat podle čl. 6 písm. d) bodu ii) základního nařízení.
Toto tvrzení muselo být zamítnuto. V tomto konkrétním případě důkazy ze spisu Komisi neumožnily zjistit, zda je trh s vodou a elektrickou energií narušen do takové míry, která by odůvodňovala použití vnějšího srovnávacího základu.
3.4.3.2. Některé daňové programy pro subjekty se zahraničními investicemi
(453)
Žadatel tvrdil, že Komise měla vyčíslit výši subvence u dvou daňových programů pro subjekty se zahraničními investicemi, tj. u „Slev na dani z příjmu při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu“ a u programu „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně pro výrobní subjekty se zahraničními investicemi“, a to z důvodu nedostatečné spolupráce ze strany čínské vlády a skutečnosti, že čínská vláda měla poskytnout důkazy o tom, že během období šetření z těchto programů nebyly výrobcům oceli s organickým povlakem poskytnuty žádné výhody.
Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Jak již bylo vysvětleno v 282. bodě odůvodnění, v zájmu snížení administrativní zátěže pro všechny zúčastněné strany a s přihlédnutím ke specifické situaci, pokud jde o ukončení těchto režimů, se je Komise rozhodla nenapadat.
3.5. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(454)
Výše valoricky vyjádřených subvencí, jež byly poskytnuty vyšetřovaným společnostem a jsou napadnutelné v souladu se základním nařízením, jsou uvedeny v této tabulce:
Vyvážející výrobce
KONEČNÉ ROZPĚTÍ SUBVENCE (v %)
HUADONG GROUP
23,8
PANHUA GROUP
29,7
UNION STEEL CHINA
26,8
SPOLUPRACUJÍCÍ SPOLEČNOSTI NEZAŘAZENÉ DO VZORKU
26,8
OSTATNÍ SPOLEČNOSTI
44,7
(455)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení je celkové rozpětí subvence pro společnosti nezařazené do vzorku vypočteno na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, tj. 26,8 %.
(456)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Čínské lidové republice, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie za období šetření, který uskutečnily spolupracující společnosti, vyplývá, že spolupráce vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice byla nízká, konkrétně 58 %. Vzhledem k nízké úrovni spolupráce byla celková subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni celkových subvenčních sazeb zjištěných pro všechny nespolupracující společnosti pro všechny posuzované programy, tj. 44,7 %.
4. ÚJMA
4.1. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(457)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(458)
Během období šetření vyrábělo ocel s organickým povlakem 22 výrobců v Unii. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta na přibližně 4 018 310 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
4.2. URČENÍ PŘÍSLUŠNÉHO TRHU UNIE
(459)
Během šetření se zjistilo, že významná část výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku byla určena k využití pro vlastní spotřebu, tj. výrobky byly často pouze předány (bez faktury) a/nebo dodány za transferové ceny v rámci jedné společnosti nebo skupiny společností k dalšímu navazujícímu zpracování.
(460)
V zájmu zjištění, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu či nikoliv, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie, se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.
(461)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly shromážděny a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s ocelí s organickým povlakem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(462)
Pokud jde o objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie a o podíl na trhu, bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení těchto ukazatelů se musí zaměřit na situaci převládající na volném trhu.
(463)
Ostatní hospodářské ukazatele však bylo možné odůvodněně přezkoumávat pouze ve vztahu k celé činnosti, včetně využití pro vlastní potřebu a prodej. Výroba, kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál se odvíjejí od celé činnosti, ať už se jedná o výrobu pro vlastní spotřebu nebo pro prodej na volném trhu.
4.3. SPOTŘEBA V UNII
(464)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a rovněž jej prodává/předává společnostem, které jsou ve spojení, k dalšímu navazujícímu zpracování, např. střediskům služeb pro ocelářský průmysl.
(465)
Při výpočtu zřejmé spotřeby oceli s organickým povlakem v Unii sečetly unijní orgány objem celkového dovozu oceli s organickým povlakem do Unie na základě údajů Eurostatu a objem prodeje a využití pro vlastní spotřebu obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie na základě údajů z podnětu a ověření během inspekcí u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(466)
Údaje Eurostatu o dovozu však vycházejí z čísel kódů KN, a je zřejmé, že v rámci této úrovně číselného označování kódů KN se u části z nich nejedná o dovoz dotčeného výrobku.
(467)
Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba (v tunách)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(468)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu Unie snížila o 7 %. V letech 2008 a 2009 došlo k poklesu o přibližně 25 %, a to především v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize, zejména na oblast stavebnictví. Poté začala spotřeba opět stoupat a celkově vzrostla od roku 2009 do období šetření o 24 %, nicméně nedosáhla původní úrovně z roku 2008.
4.4. DOVOZ Z DOTČENÉ ZEMĚ A PODÍL NA TRHU
(469)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
9,1 %
3,9 %
10,2 %
14,6 %
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Zdroj:
Eurostat
(470)
Přes pokles spotřeby se objem dovozu z ČLR během posuzovaného období značně zvýšil, a to o 49 %. V důsledku negativních dopadů hospodářské krize objem dovozu z ČLR v roce 2009 výrazně klesl. Dovoz z ČLR však začal opět velmi rychle stoupat a v období od roku 2009 do období šetření dosáhl nárůstu na úrovni neuvěřitelných 367 %.
(471)
Stejně tak se v posuzovaném období zvýšil podíl na trhu tohoto dovozu, a sice o 60 %. I když v období 2008 až 2009 klesl více než o polovinu, vykázal od roku 2009 do období šetření výrazný nárůst, který dosáhl 275 %.
4.4.1. CENY DOVOZU A CENOVÉ PODBÍZENÍ
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj:
Eurostat
(472)
Průměrná cena dovozu z ČLR klesla během posuzovaného období o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k výraznému poklesu o 17 %, poté vzrostla během období 2009 až 2010 o pět procentních bodů a během období šetření o další tři procentní body.
(473)
Ceny dovozu z ČLR byly v celém posuzovaném období setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v době vrcholící hospodářské krize v roce 2009, kdy spotřeba náhle klesla a na trhu došlo k výraznému zpomalení, nepomohlo čínskému dovozu k udržení podílu na trhu ani cenové snížení o 17 %, přičemž díky neustálému cenovému podbízení došlo v následujících letech ke stabilnímu působivému nárůstu podílu na trhu čínského dovozu od roku 2009 do období šetření.
(474)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(475)
Náklady po dovozu uvedené v předchozím bodě odůvodnění byly vypočítány na základě ověřených údajů od dvou dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
(476)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení až o 20,2 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
(477)
V návaznosti na zveřejnění informací jeden vyvážejí výrobce požadoval další informace týkající se výpočtu cenového podbízení v případě, že neexistuje přesný soulad mezi typem výrobku vyváženým z ČLR a typem výrobku prodávaným na trhu Unie výrobním odvětvím Unie. Rovněž požadoval informace, zda byla provedena úprava, pokud jde o fyzikální rozdíly v případě, že neexistuje přesný soulad.
(478)
V případě, že neexistoval přesný soulad mezi vyváženým typem výrobku a typem výrobku prodávaným na trhu Unie, porovnala Komise vyvážený typ výrobku s nejpodobnějším typem výrobku prodávaným výrobním odvětvím Unie. V případech, kdy jediným rozdílem byla tloušťka substrátu, bylo provedeno porovnání s velmi podobným typem výrobku.
(479)
Pokud existoval více než jeden velmi podobný typ výrobku, porovnala Komise vyvážený typ výrobku s levnějším typem výrobku prodávaným na trhu Unie, a to nezávisle na tom, zda substrát tohoto levnějšího typu výrobku byl silnější nebo slabší. Úprava s ohledem na fyzikální rozdíly se tudíž nepovažovala za nutnou.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
5.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(480)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení posoudily unijní orgány veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(481)
Údaje, které žadatel poskytl za všechny výrobce oceli s organickým povlakem v Unii, byly porovnány s dalšími dostupnými zdroji a ověřenými údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku a použity ke stanovení makroekonomických ukazatelů, jako je výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, závislý prodej, zaměstnanost a produktivita.
(482)
V zájmu stanovení mikroekonomických ukazatelů, jako jsou jednotkové prodejní ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, stav zásob a mzdové náklady, bylo využito poskytnutých a ověřených údajů týkajících se šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku.
5.2. ÚDAJE TÝKAJÍCÍ SE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE JAKO CELKU
5.2.1. VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(483)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Výrobní kapacita (v tunách)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Využití kapacity (v %)
74
57
65
68
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(484)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 10 %. Zároveň se snížením poptávky v roce 2009 prudce poklesla výroba, načež se částečně zotavila v roce 2010. I když se spotřeba v období šetření zvýšila, objem výroby zůstal prakticky na stejné úrovni jako v roce 2010.
(485)
Výrobní kapacita zůstala ve zvažovaném období stabilní. Využití kapacity vykázalo stejný trend jako výroba a v posuzovaném období kleslo o 8 %.
5.2.2. OBJEM PRODEJE, PODÍL NA TRHU A RŮST
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Podíl na trhu (v %)
56,8
58,8
58,1
53,9
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(486)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 23 %. V roce 2010 se tento objem zvýšil o třináct procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o dva procentní body.
(487)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období snížil o 2,9 %. Po počátečním nárůstu podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2009 došlo v roce 2010 a v období šetření opět k jeho poklesu, takže výsledný podíl na trhu byl o pět procentních bodů nižší během období šetření než v roce 2009. K této situaci došlo přesto, že od roku 2009 do konce období šetření vzrostla spotřeba o více než 24 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřeby a získat zpět objem prodeje a část podílu na trhu, které ztratilo.
(488)
Zatímco spotřeba Unie klesla během posuzovaného období o 7 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, klesl o 12 %, snížil se podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 2,9 procentní body z 56,8 % v roce 2008 na 53,9 % během období šetření.
5.2.3. ZAMĚSTNANOST A PRODUKTIVITA
2008
2009
2010
OŠ
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivita (t/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(489)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie postupně klesala. Celkový počet zaměstnanců v tomto výrobním odvětví počítaný v ekvivalentech plného pracovního úvazku klesl během posuzovaného období o 15 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhl v období šetření. Produktivita nicméně v posuzovaném období vzrostla o 6 %, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví snažilo snížit své výrobní náklady.
5.2.4. VYUŽITÍ PRO VLASTNÍ SPOTŘEBU A ZÁVISLÝ PRODEJ
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Podíl na trhu (v %)
22
24
22
20
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Zdroj:
Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(490)
Jak je uvedeno v 459. bodě odůvodnění, v Unii existuje významný trh s ocelí s organickým povlakem, který tvoří navazující zpracování tohoto výrobku výrobním odvětvím Unie.
(491)
Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu a závislé prodeje jsou určeny pro další přeměnu samotných společností nebo jejich společností ve spojení, které se zabývají zejména obchodováním se stavebními materiály, tj. koneční uživatelé oceli s organickým povlakem.
(492)
Na výše uvedeném základě bylo stanoveno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej výrobců v Unii představovaly 24 % celkového objemu výroby během období šetření. Během posuzovaného období kleslo využití pro vlastní spotřebu a související objem prodeje o 15 % a podíl na trhu se snížil o 8 %.
(493)
Z šetření vyplynulo, že mezi využitím pro vlastní spotřebu a závislým prodejem nebyl, pokud jde o konečné využití výrobku, významný rozdíl. Využití pro vlastní spotřebu uváděly společnosti, kde navazující výroba probíhala v rámci stejné právnické osoby, zatímco závislý prodej byl prodej na fakturu jiným právnickým osobám, které jsou ve spojení. Kromě toho byla metoda pro stanovení cen v rámci využití pro vlastní spotřebu i závislého prodeje stranám, které jsou ve spojení, podobná, tj. společnostem ve spojení i navazujícím interním výrobním jednotkám společností zařazených do vzorku byla účtována reálná hodnota (metoda „přirážky k nákladům“) výrobku.
(494)
Průměrná hodnota za tunu zůstala v průběhu posuzovaného období stálá a byla o 3 % nižší než prodejní cena pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v období šetření výrobců z Unie zařazených do vzorku. Tento cenový rozdíl nebyl považován za významný a vývoj cen závislého prodeje odpovídá vývoji cen pro odběratele, kteří nejsou ve spojení.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(495)
Vzhledem k tomu, že většina závislého prodeje a využití pro vlastní spotřebu byla určena pro navazující obchodování se stavebními materiály výrobců v Unii, byly uvedený prodej a využití pro vlastní spotřebu rovněž nepřímo vystaveny konkurenci od ostatních hráčů na trhu, včetně subvencovaného dovozu z ČLR. Interní poptávka ze strany navazující výroby se odvíjela od šance následné výrobky prodat na volném trhu, který není ovlivňován subvencovaným dovozem oceli s organickým povlakem. Lze tedy vyvodit, že příčinou klesajícího objemu a podílu na trhu během posuzovaného období byla konkurence subvencovaného dovozu z ČLR.
5.3. ÚDAJE TÝKAJÍCÍ SE VÝROBCŮ V UNII ZAŘAZENÝCH DO VZORKU
5.3.1. PRŮMĚRNÉ JEDNOTKOVÉ PRODEJNÍ CENY V UNII A VÝROBNÍ NÁKLADY
2008
2009
2010
OŠ
Jednotková cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(496)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009 současně s poklesem spotřeby v období od roku 2009 do období šetření. V souladu s rostoucí spotřebou a objemem prodeje se ceny zvýšily o 23 %, avšak úrovně z roku 2008 nedosáhly.
(497)
Současně během posuzovaného období vzrostly průměrné náklady na výrobu a prodej obdobného výrobku o 6 %, což bylo způsobeno zvýšením nákladů na suroviny.
(498)
Po snížení jednotkové ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 začala jednotková cena narůstat. V roce 2010 a během období šetření došlo ve srovnání s rokem 2009 ve výrobním odvětví Unie k růstu nákladů, který mohl být vyrovnán pouze mírným zvýšením cen, což přesně stačilo na udržení stejně nízké úrovně ziskovosti z roku 2010 a z období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie.
5.3.2. ZISKOVOST, PENĚŽNÍ TOK, INVESTICE, NÁVRATNOST INVESTIC A SCHOPNOST ZÍSKAT KAPITÁL
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic (v %)
13,8
-13,9
5,9
6
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(499)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila, což mělo za následek ztrátu ve výši 9,3 %. Od roku 2010 se situace začala zlepšovat, nicméně rostoucí výrobní náklady neumožnily dosáhnout úrovně ziskovosti, která je považována pro dané výrobní odvětví za přiměřenou a udržitelnou (6,7 %). Během celého posuzovaného období poklesla ziskovost o 61 %.
(500)
Vývoj v oblasti peněžního toku do jisté míry odrážel záporný vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v roce 2010. Obdobně i návratnost investic klesla o 56 % z 13,8 % v roce 2008 na 6 % v období šetření.
(501)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na začátku posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie učinit významné investice, poté však jejich výše v roce 2009 výrazně klesla, přičemž během posuzovaného období došlo k celkovému poklesu o 73 %.
(502)
Vzhledem k povaze výrobního odvětví Unie, které do jisté míry tvoří velké nadnárodní integrované ocelářské společnosti, neměla špatná finanční výkonnost odvětví oceli s organickým povlakem vliv na schopnost těchto společností získat kapitál.
5.3.3. STAV ZÁSOB
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(503)
Pro šest výrobců v EU zařazených do vzorku představovaly zásoby v období šetření asi 10 % objemu výroby. Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 12 %. Ačkoli je třeba poznamenat, že stav zásob není pro dané výrobní odvětví významným ukazatelem, jelikož se výroba odvíjí zejména od konkrétních objednávek, došlo k hlavnímu nárůstu stavu zásob od roku 2009 do období šetření, což odpovídalo období největšího nárůstu subvencovaného dovozu z ČLR.
5.3.4. ZAMĚSTNANOST, MZDY A PRODUKTIVITA
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v Unii zařazení do vzorku)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(504)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období pouze o 2 %, což je nižší než míra inflace. Šetření ukázalo, že výrobci zařazení do vzorku provedli zásadní škrty, zejména v oblasti správních a režijních nákladů, a snažili se tak být efektivnější.
5.3.5. ÚČINKY MINULÉHO DUMPINGU A SUBVENCOVÁNÍ
(505)
Jelikož se jedná o první antisubvenční řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
5.4. ROZSAH SOUČASNÉHO ROZPĚTÍ SUBVENCE
(506)
Všechna zjištěná rozpětí uvedená výše v oddíle o subvencích jsou výrazně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu subvencovaného dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného subvenčního rozpětí na trh Unie za zanedbatelný.
5.5. ZÁVĚR OHLEDNĚ ÚJMY
(507)
Šetření ukázalo, že během posuzovaného období se všechny ukazatele újmy (kromě produktivity) zhoršily nebo se nevyvíjely v souladu se spotřebou.
(508)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou dovoz z ČLR výrazně vzrostl. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 12 % a jeho podíl na trhu se z 56,8 % v roce 2008 propadl na 53,9 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření po roce hospodářské krize, která měla dopad na poptávku, zvýšila o 24 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k výrazné expanzi subvencovaného dovozu z ČLR na trh Unie se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo znovu získat ztracený podíl na trhu. Levný subvencovaný dovoz v posuzovaném období rostl, doprovázen trvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(509)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(510)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
6.1. ÚVOD
(511)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a čl. 8 odst. 6 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle subvencovaného dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána subvencovanému dovozu.
6.2. ÚČINEK SUBVENCOVANÉHO DOVOZU
(512)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 7 %, zatímco objem subvencovaného dovozu z ČLR dramaticky vzrostl přibližně o 49 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl o 60 % z 9,1 % v roce 2008 na 14,6 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, o 12 % a jeho podíl na trhu se zmenšil o 2,9 % z 56,8 % v roce 2008 na 53,9 % v období šetření.
(513)
Ačkoli byl dovoz z ČLR rovněž poznamenán hospodářskou krizí a v letech 2008 a 2009 klesl o 68 %, začal od roku 2009 do období šetření znovu velmi rychle růst, přičemž na konci období šetření byl o 367 % větší, přestože se spotřeba Unie v tomto období zvýšila pouze o 24 %. Snížením jednotkové ceny o 9 % ve srovnání s rokem 2008 a cenovým podbízením vůči výrobnímu odvětví Unie až na 20,2 % během období šetření navýšil čínský dovoz svůj podíl na trhu od roku 2008 do období šetření o 60 % a dosáhl podílu 14,6 %.
(514)
Zároveň od roku 2008 do období šetření klesl objem prodeje výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, celkem o 12 %. V době zotavování trhu, od roku 2009 do období šetření, zvýšilo výrobní odvětví Unie objem prodeje stranám, které nejsou ve spojení, o pouhých 13 %, zároveň však ztratilo 8 % podílu na trhu, a z rostoucí spotřeby tedy těžilo pouze v omezené míře. Čínský dovoz měl ze zotavující se spotřeby největší prospěch a výrazně předběhl všechny ostatní hráče na trhu.
(515)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období snížily o 9 %. I když po prudkém poklesu v roce 2009 pak mezi rokem 2009 a obdobím šetření pomalu rostly, zůstávaly stabilně pod úrovní cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Jednotková cena pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, klesla o pouhá 3 %, a prokázala tak určitou odolnost vůči tlaku na ceny vyvíjenému čínským dovozem. Tyto ceny však byly zjevně udržitelné za cenu nižšího objemu prodeje a nižší ziskovosti z tohoto prodeje, neboť ziskovost klesla o 61 % z 6,7 % v roce 2008 na 2,6 % v období šetření.
(516)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit, že prudký nárůst subvencovaného dovozu z ČLR při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, hrál rozhodující roli ve způsobení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie, které pak již nemohlo plně těžit ze zotavující se spotřeby v Unii.
6.3. ÚČINKY JINÝCH ČINITELŮ
6.3.1. DOVOZ ZE TŘETÍCH ZEMÍ
Země
2008
2009
2010
OŠ
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008=100)
100
79
91
97
Zdroj:
Eurostat
(517)
Přestože dovoz z ČLR představoval během období šetření 56 % veškerého dovozu do Unie, byly zde i další významné zdroje dovozu, a sice z Indické republiky (dále jen „Indie“) (11 %) a Jižní Koreje (19 %). Na rozdíl od dovozu z ČLR poklesl dovoz z Indie, i přes výrazné snížení průměrné ceny o 12 %, během posuzovaného období celkem o 12 % a ztratil 5 % podílu na trhu. Dovoz z Jižní Koreje vzrostl o pouhá 4 %, přičemž průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008. Indický dovoz vykazoval v období šetření 2,9 % podíl na trhu, zatímco dovoz z Jižní Koreje měl podíl 4,9 %.
(518)
Dovoz z ostatních zemí, který představoval 14 % celkového dovozu, klesl o 33 % a jeho průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008.
(519)
Přestože byla průměrná cena dovozu ze všech ostatních zemí nižší než cena výrobního odvětví Unie, jeho případný účinek lze považovat pouze za okrajový. Zaprvé Komise neobdržela žádné důkazy, že dovoz z ostatních zdrojů probíhal podle nekalých praktik. Zadruhé, na rozdíl od čínského dovozu, byla celková úroveň cen z ostatních hlavních zdrojů dovozu stabilnější během celého posuzovaného období, z čehož vyplývá, že výrobní odvětví Unie může tomuto dovozu v daných tržních segmentech úspěšně konkurovat. Zatřetí dovoz z ostatních zemí v posuzovaném období obecně klesl a stále zůstává na nízké úrovni, jak celkově, tak i u jednotlivých hlavních vyvážejících zemí. Kromě toho potvrzuje klesající podíl na trhu ostatního dovozu, že tento dovoz nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu.
6.3.2. VÝVOZNÍ VÝKONNOST VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
2008
2009
2010
OŠ
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj:
Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(520)
Celkový vývoz oceli s organickým povlakem výrobního odvětví Unie do třetích zemí poklesl podle údajů Eurostatu během posuzovaného období o 10 %. Průměrná cena však byla poměrně vysoká a během posuzovaného období se zvýšila o 2 %. Vývoz představoval 15 % celkové výroby Unie a umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a snížit celkové výrobní náklady. Lze proto dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
(521)
Tento celkový obraz odráží situace ve vývozu odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento vývoz klesl během posuzovaného období o 14 %, nicméně jednotkové vývozní ceny byly stabilně vyšší (průměrně o 2 až 14 % podle daného roku) než ceny v Unii.
6.3.3. DOVOZ Z ČLR USKUTEČNĚNÝ ŽADATELI
(522)
V průběhu šetření a v návaznosti na zveřejnění informací bylo namítnuto, že žadatelé (prostřednictvím svých společností ve spojení) sami dováželi dotčený výrobek z ČLR a že tento dovoz údajně představoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení však nebyl předložen žádný důkaz. Tato tvrzení byla prošetřena prostřednictvím posouzení ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku a bylo zjištěno, že během období šetření dovezli pouze 10 000 tun, což bylo z velké části v souladu s údaji v podnětu. Dále bylo zjištěno, že společnosti, které jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, dovezli přibližně stejný objem, o němž nebyly na základě článku 29 základního nařízení podány informace. Tento dovoz celkem představoval pouze 2-3 % celkového dovozu z ČLR. V důsledku toho nelze vyvodit, že žadatelé dováželi z ČLR v takovém množství a podle takového vzorce, aby zpochybnili vlastní status coby výrobců v Unii v souladu s čl. 9 odst. 1 písm. a) základního nařízení nebo aby sami sobě způsobili újmu. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
6.3.4. VYUŽITÍ PRO VLASTNÍ SPOTŘEBU A ZÁVISLÝ PRODEJ
(523)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila jeho účast v navazujícím obchodování se stavebními materiály (např. sendvičovými panely, lichoběžníkovými plechy atd.), a to buď přímo, nebo prostřednictvím společností, které jsou v rámci skupiny ve spojení. Tyto strany zejména uvedly, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem vlastním navazujícím podnikům za nižší ceny než společnostem, které nejsou ve spojení, a tudíž vlastní podniky v rámci skupiny „subvencovalo“ a umožnilo jim cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví.
(524)
Jak je uvedeno výše, byla průměrná hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje za tunu v období šetření pouze o 3 % nižší než prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Šetření ukázalo, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly s největší pravděpodobností samy nepřímo ovlivněny nekalou konkurencí subvencovaného dovozu. Jestliže podle tvrzení získaly navazující podniky výhodu, měla by se tato projevit při porovnání ceny závislého prodeje a nesouvisejícího prodeje. Toto tvrzení se proto zamítá.
(525)
V návaznosti na zveřejnění konečných informací Čínské sdružení železa a oceli znovu tvrdilo, že výrobní odvětví Unie poskytovalo ocel s organickým povlakem svým navazujícím podnikům za „subvencovanou“ cenu, a tím umožnilo cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví. Nebyly však předloženy žádné důkazy, na jejichž základě by Komise změnila své rozhodnutí uvedené v 524. bodě odůvodnění, tj. že rozdíl mezi souvisejícím a nesouvisejícím prodejem byl malý (2 %) a že se nejednalo o újmu, kterou by si výrobní odvětví Unie způsobilo samo.
(526)
Čínské sdružení železa a oceli rovněž zpochybnilo údaje týkající se nákladů na výrobu oceli s organickým povlakem a dále cenu, ze kterou je ocel s organickým povlakem prodávána stranám ve spojení. Vzhledem k ceně galvanizovaných svitků tažených za tepla, tj. suroviny pro výrobu oceli s organickým povlakem, sdružení tvrdilo, že náklady na výrobu oceli s organickým povlakem v období šetření nemohly být vyšší než 900 EUR/t.
(527)
Zaprvé, nebylo jasné v jaké míře byly veškeré náklady, jako jsou prodejní, správní a režijní náklady a finanční náklady, zahrnuty do celkových nákladů, na něž Čínské sdružení železa a oceli odkazovalo. Zadruhé, Komise ověřila náklady na výrobu oceli s organickým povlakem u všech výrobců v Unii zařazených do vzorku a přesvědčila se, že celkové výrobní náklady zahrnují náklady na suroviny, zpracování, potažení, prodejní, správní a režijní náklady, finanční náklady atd.
(528)
Čínské sdružení železa a oceli tvrdilo, že prodej oceli s organickým povlakem stranám ve spojení je uskutečňován se ztrátou, a výrobnímu odvětví Unie tudíž způsobuje újmu. Vychází přitom ze srovnání celkových nákladů na výrobu (978 EUR/t) oproti průměrné ceně za související prodej (965 EUR/t).
(529)
Jednoduché matematické srovnání by sice správně naznačovalo, že související prodej probíhal se ztrátou, zároveň by však předpokládalo, že výrobní odvětví Unie by neslo stejnou míru prodejních, správních a režijních nákladů a další prodejní marži u závislých prodejů jako u nesouvisejících prodejů. Jak je uvedeno v 493. bodě odůvodnění, prodeje stranám ve spojení byly uskutečněny na základě přirážky k nákladům, a výrobní odvětví Unie tak náklady na tyto prodeje získalo zpět.
6.3.5. HOSPODÁŘSKÁ KRIZE
(530)
Hospodářská krize a její dopad na stavebnictví alespoň částečně vysvětluje pokles poptávky a tlak na ceny během posuzovaného období. Jak je uvedeno výše, v roce 2009 se spotřeba snížila o 25 %. Nicméně od roku 2010 se trh začal zotavovat a mezi rokem 2009 a koncem období šetření vzrostla spotřeba o 24 %.
(531)
Při analýze újmy a příčinné souvislosti však bylo zhroucení trhu v roce 2009 a jeho následné zotavování od roku 2009 do období šetření posuzováno zvlášť. V rámci analýzy újmy a příčinné souvislosti bylo jasně prokázáno, že dovoz z ČLR maximálně využil zotavující se spotřeby a kromě toho neustále vykazoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, díky čemuž se možnost pro všechny hráče využít rovných šancí a zotavit se z krize stala neustálým bojem o přežití.
(532)
Po uplynutí lhůty pro předložení připomínek ke konečným informacím jedna zúčastněná strana upozornila na oznámené uzavření podniku v Belgii a na to, že vyšší moc způsobila obtíže v běžné výrobě a dodávkách z jiných výrobních zařízení v Belgii. Zúčastněná strana tvrdila, že z výše uvedeného vyplývá, že zajištění dodávek oceli s organickým povlakem v Unii je nedostatečné a je důvodem pro to, aby si dovozci a uživatelé svobodně vybírali zdroj dodávek oceli s organickým povlakem z Unie a z Číny.
(533)
Tyto argumenty se zamítají. Vzhledem k tomu, že využití kapacity v Unii je nízké, problém v dodávkách nespočívá, neboť výrobní průmysl Unie má odpovídající dostupnou kapacitu. V každém případě výrobní zařízení, která byla v Belgii zavírána, nevyráběla ocel s organickým povlakem. Bezpečnost dodávek je samozřejmě důležitá, nicméně účelem navrhovaných cel v tomto případě není ukončit dodávky oceli s organickým povlakem z Číny, ale pouze zabránit tomu, aby se na trh Unie dostávaly dumpingové dodávky.
6.3.6. NADBYTEČNÁ STRUKTURÁLNÍ KAPACITA
(534)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, které z velké části sestává z vertikálně integrovaných výrobců oceli, nebyl dovoz z ČLR, ale strukturální problémy odvětví oceli Unie, jako je např. nadbytečná kapacita. Rovněž bylo namítnuto, že konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení.
(535)
Výroba oceli s organickým povlakem je z hlediska kapitálu skutečně náročná a dané odvětví má poměrně vysoké fixní náklady. Konsolidace ocelářského průmyslu, k níž došlo před začátkem posuzovaného období, však nevedla k nadbytečné kapacitě. Po mírném nárůstu v roce 2009 kapacita daného výrobního odvětví v roce 2010 a znovu během období šetření mírně klesla. Výrobní kapacita během období šetření byla nižší než celková spotřeba v Unii a kdyby se byla spotřeba během období šetření zotavila na úroveň roku 2008 a výrobní odvětví Unie bylo schopné této zvýšené poptávky využít, činilo by využití výrobní kapacity okolo 74 %.
(536)
Přičíst odpovědnost za negativní vliv nadbytečné kapacity výrobcům oceli s organickým povlakem v Unii lze jen minimálně. Zaprvé šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie samozřejmě přijímá opatření, aby si udrželo svou účinnost, vzhledem k tomu, že produktivita v rámci celého výrobního odvětví vzrostla o 6 %. Za druhé pokračující investice do výrobních linek a flexibilita při jejich využívání pro výrobu jiných výrobků pomohly dosáhnout úspor z rozsahu a snížit fixní náklady. Využití kapacity společností zařazených do vzorku tak během posuzovaného období kleslo o 18 %, průměrné výrobní náklady vzrostly pouze o 6 %, a to včetně zvýšení nákladů na suroviny. Nelze proto dojít k závěru, že by nadbytečná kapacita narušila příčinnou souvislost. Tento argument byl proto zamítnut.
6.4. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(537)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období, a zejména od roku 2009 do období šetření, došlo k podstatnému nárůstu objemu subvencovaného dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo také zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(538)
Uvedený růst objemu levného subvencovaného dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila během období šetření, kdy výrobní odvětví Unie nebylo navzdory zotavující se spotřebě schopno znovu získat svůj ztracený podíl na trhu a ziskovost. Ostatní finanční ukazatele, jako je návratnost investic, stagnovaly na úrovni roku 2010 a zaměstnanost dosáhla své nejnižší úrovně.
(539)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi subvencovaným dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(540)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného vývozu působícího újmu, byl učiněn závěr, že subvencovaný dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(541)
Unijní orgány prověřily v souladu s článkem 31 základního nařízení, zda navzdory výše uvedeným zjištěním neexistují přesvědčivé důvody pro zjištění, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout vyrovnávací opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
7.2. ZÁJEM VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(542)
Výrobní odvětví Unie jako celek je tvořeno 22 známými výrobci, kteří představují veškerou výrobu oceli s organickým povlakem v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou obdobného výrobku přímo zaměstnávají více než 5 400 lidí.
(543)
Žádný z výrobců se nepostavil proti zahájení šetření. Jak vyplývá z výše uvedených makroekonomických ukazatelů, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu subvencovaného dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.
(544)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z ČLR. Všechny ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období zápornou tendenci. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(545)
Předpokládá se, že uložením vyrovnávacích cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena oceli s organickým povlakem odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení vyrovnávacích opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(546)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Je rovněž pravděpodobné, že by jednotliví výrobci museli uzavřít svá výrobní zařízení, která byla během posuzovaného období ztrátová. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(547)
Byl proto učiněn závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. ZÁJEM UŽIVATELŮ A DOVOZCŮ
(548)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, přihlásilo se pět dovozců, nicméně na dotazník odpověděli pouze dva. V podnětu bylo uvedeno přibližně 100 uživatelů, z nichž 19 subjektů se přihlásilo a vyjádřilo zájem o řízení. Na dotazník následně odpovědělo deset společností.
(549)
Nejaktivnější uživatelé a dovozci předložili společná písemná podání a v průběhu šetření bylo uspořádáno několik slyšení. Jejich hlavní argumenty týkající se uložení opatření jsou analyzovány níže.
(550)
V návaznosti na zveřejnění konečných informací byly obdrženy komentáře od dovozců a dalších zúčastněných stran. Nebyly však předloženy žádné nové údaje, které by byly jiné než níže uvedené.
7.3.1. HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ NA TRHU UNIE
(551)
Uživatelé a dovozci tvrdili, že na trhu Unei s ocelí s organickým povlakem není dostatečná hospodářská soutěž a že dovoz z ČLR byl nezbytný, aby společnosti dovážející a využívající ocel s organickým povlakem získali lepší vyjednávací pozici. Bylo rovněž namítáno, že výrobní odvětví Unie bylo s cílem kontrolovat trh součástí oligopolních uspořádání. Výrobci v Unii si konkurovali na stejných trzích a často prodávali stejným odběratelům nebo svým stavebním společnostem. Vzhledem k tomu, že až na nepodložené stížnosti o obtížích při vyjednávání o cenách nebyly poskytnuty žádné důkazy a že kromě pěti skupin výrobců v Unii, kteří podali stížnost, funguje v Unii dalších jedenáct výrobců oceli s organickým povlakem, z nichž někteří mají velmi silnou pozici, a s ohledem na řadu dalších zdrojů dovozu, byla tato tvrzení zamítnuta.
7.3.2. NEDOSTATEČNÉ DODÁVKY
(552)
Uživatelé a dovozci rovněž tvrdili, že uložení opatření na čínský dovoz by na trhu Unie mělo za následek nedostatek oceli s organickým povlakem. Avšak vzhledem ke značné rozmanitosti výše popsaných zdrojů dodávek, jakož i volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, se nepovažuje za pravděpodobné, že by k takové situaci došlo. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
7.3.3. ZÁVĚR O ZÁJMECH UŽIVATELŮ A DOVOZCŮ
(553)
Deset spolupracujících uživatelů představovalo během období šetření 7 % celkového dovozu z ČLR. Z šetření vyplynulo, že všichni uživatelé si udržují různé zdroje dodávek dotčeného výrobku. Nákup z ČLR v průměru představoval přibližně 15 % jejich celkového nákupu výrobků z oceli s organickým povlakem. Kromě toho bylo zjištěno, že největší objem byl získán od výrobců v Unii (73 %) a 12 % bylo dovezeno z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je vysoce standardizovaný, je význam napojení na odběratele spíše relativní, jelikož uživatelé i dovozci mohou, pokud jde o kvalitu výrobků, poměrně snadno změnit zdroje dodávek.
(554)
Z šetření vyplynulo, že všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho byli v odvětví, které dotčený výrobek využívá, ziskoví, přičemž jejich ziskovost se v období šetření pohybovala od 1 % do 13 % v závislosti na společnosti. Ziskovost těchto společností nebyla výrazně závislá na dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(555)
Na základě odpovědí uživatelů na dotazník byl odhadnut pravděpodobný vliv navrhovaných opatření. Proto i za předpokladu, že pro spolupracující uživatele nastane ta nejméně příznivá situace, a sice že cenové zvýšení nebude možné přesunout dále a uživatelé budou nuceni z ČLR dovážet stejná množství jako během období šetření, znamenal by dopad výše cla na jejich výrobní náklady zvýšení o 1 až 5 % a pokles o 1 až 2,8 procentního bodu v ziskovosti pro většinu dovozu a o přibližně 4 procentní body pro dovoz podléhající zbytkovému clu. Nicméně je pravděpodobnější, že dopad bude výrazně menší než tato čísla. Dovoz z ČLR představuje poměrně malou část obchodní činnosti uživatelů a lze očekávat, že se tito se zvýšením nákladů plynoucích z vyrovnávacích opatření poměrně snadno vypořádají. Rovněž vzhledem k tomu, že kromě řady výrobců v Unii jsou k dispozici značné alternativní zdroje dovozu, na nějž se opatření nevztahují, např. Indie a Jižní Korea, očekává se, že poté, co budou opatření uložena, zohlední ceny na trhu i tyto faktory.
(556)
Dva spolupracující dovozci představovali během období šetření přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR, přesný podíl nemohl být v souladu s článkem 29 základního nařízení zveřejněn. Stejně jako uživatelé si i dovozci vedle ČLR udrželi různé zdroje dodávek. Navíc bylo zjištěno, že pokud by dovozci zachovali schéma dovozu, které používali během období šetření, mohla by být jejich ziskovost ovlivněna opatřeními více než ziskovost uživatelů. V praxi však bývají dovozci coby obchodníci pružnější než uživatelé, a byli by proto s největší pravděpodobností první, kdo se obrátí k alternativním zdrojům dodávek.
(557)
Část prospěchu z čínského dovozu na straně uživatelů a dovozců vzniká na základě nekalé cenové diskriminace praktikované čínskými vývozci, která ji umožňuje, a nikoli díky přirozené konkurenční výhodě. Obnovení rovných podmínek na trhu Unie by proto mělo napravit narušení obchodu, k němuž došlo kvůli subvencovanému dovozu, a v podstatě umožní trhu s ocelí s organickým povlakem vrátit se k přirozené dynamice a cenovému vývoji poháněným tržním hospodářstvím a nebude přitom znevýhodňovat ostatní hráče (uživatele, výrobce, konečné uživatele), kteří nemohou bezprostředně těžit ze subvencovaného dovozu.
7.4. ZÁVĚR OHLEDNĚ ZÁJMU UNIE
(558)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
8. KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
8.1. ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(559)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
(560)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(561)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez subvencovaného dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2008, kdy byl čínský dovoz na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tudíž za to, že ziskové rozpětí 6,7 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie podle očekávání dosahovat, pokud by nedocházelo k subvencování působícímu újmu.
(562)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 6,7 % k výrobním nákladům.
(563)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s cenou výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné hodnoty CIF dovozu porovnávaných typů.
(564)
V návaznosti na zveřejnění konečných informací zpochybnily zúčastněné strany použití 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie a označení roku 2008 jako reprezentativního roku ziskovosti. Nicméně jejich argument, že zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 byl ovlivněn finanční krizí, což z roku 2008 učinilo výjimečný rok, by zjevně směřoval k tvrzení, že zisk uskutečněný v roce 2008 je nižší, než jaký by výrobní odvětví očekávalo v roce normálním. Tento argument se zamítá, neboť nebyly předloženy žádné důkazy týkající se výše zisku, který mohlo výrobní odvětví Unie mít v roce 2008, kdyby nepřišla finanční krize.
(565)
Zúčastněné strany rovněž poukázaly na skutečnost, že objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň spíše v roce 2009 než v roce 2008. Nicméně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nebylo v roce 2009 ziskové, není možné použít údaje z roku 2009 pro stanovení cílového zisku výrobního odvětví Unie.
(566)
Čínské sdružení železa a oceli tvrdilo, že zisk odběratelů, kteří nejsou ve spojení, v roce 2008 nemůže být použit jako cílový zisk, neboť uvedený rok vykazuje největší cenový rozdíl mezi souvisejícím a nesouvisejícím prodejem. Tento argument byl zamítnut, neboť uvedený cenový rozdíl není pro výpočet zisku z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, důležitý.
(567)
Čínské sdružení železa a oceli navrhlo, aby cílový zisk pro prodej oceli s organickým povlakem stranám v Unii, které nejsou ve spojení, vycházel z průměrného celkového zisku nadnárodní společnosti ArcelorMittal za rok 2010 a 2011. Tento návrh nebyl přijat jako spolehlivý zdroj zisku z oceli s organickým povlakem v Unii bez dumpingového dovozu, neboť zohlednění zisku celé globální skupiny ArcelorMittal zcela zřejmě nepředstavuje reprezentativní zisk z prodeje oceli s organickým povlakem v Unii.
(568)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku Komise týkající se výpočtu rozpětí cenového podbízení. Toto zpochybnění však bylo založeno na mylném předpokladu, že Komise vypočítala rozpětí cenového podbízení tak, že z tržní ceny smazala průměrný zisk výrobního odvětví během období šetření (2,6 %) s cílem dosáhnout „hranice ziskovosti“ (tj. ceny, která by vedla k nulovému zisku) a k této „hranici ziskovosti“ přičetla cílový zisk.
(569)
Komise vypočetla rozpětí cenového podbízení tak, že přičetla cílový zisk k nákladům na výrobu jednotlivých typů výrobků. Metodika navrhovaná zúčastněnou stranou je chybná, neboť průměrného zisku 2,6 % nebylo automaticky dosaženo u každého prodeje každého modelu všemi společnostmi, jejichž údaje byly použity.
(570)
Jedna strana rovněž zpochybnila způsob, jakým Komise vypočetla újmu. Vzhledem k tomu, že tato strana neměla plný přístup k údajům, jež Komise při výpočtu rozpětí újmy použila, pokusila se o vlastní výpočet založený na své interpretaci cenového rozdílu na trhu mezi substrátem potaženým hliníkem a zinkem a substrátem potaženým zinkem, a při výpočtu dospěla k ceně 50 USD/t. Výsledkem tohoto „přepočítání“, jež vychází z neúplných údajů, je rozpětí újmy, které je nižší, než rozpětí újmy vypočítané a zveřejněné Komisí.
(571)
Argumenty této strany byly zamítnuty, neboť analýza kompletních údajů od vyvážejících výrobců a výrobního odvětví Unie údajný cenový rozdíl nepotvrdila. Následně je třeba zdůraznit, že údaje, které zúčastněná strana použila, byly neúplné, a tudíž pro účely přepočtu újmy podle vzoru Komise nespolehlivé.
8.2. KONEČNÁ OPATŘENÍ
(572)
Na základě závěrů, k nimž se dospělo s ohledem na subvencování, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 15 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR na úrovni nižšího zjištěného rozpětí subvence nebo újmy, podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných subvenčních rozpětí. Na základě výše uvedených skutečností se sazby, podle nichž se tato cla ukládají, stanovují takto:
Název společnosti
Rozpětí subvencí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Vyrovnávací clo (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd.; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd.; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
55,8
29,7
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd.; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
29,7
23,8
Union Steel China
26,8
13,7
13,7
Ostatní spolupracující společnosti
26,8
43,0
26,8
Zbytkové clo
44,7
58,3
44,7
(573)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není jmenovitě uvedena v článku 1 spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(574)
Každou žádost o použití individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (104) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(575)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China
13,7
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd.; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd.; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd.; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
B313
Angang Steel Company Ltd.
26,8
B314
Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd.
26,8
B317
Changshu Everbright Material Technology Co., Ltd.
26,8
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co., Ltd.
26,8
B319
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.
26,8
B321
Jigang Group Co., Ltd.
26,8
B324
Maanshan Iron & Steel Company Limited
26,8
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.
26,8
B326
Shandong Guanzhou Co., Ltd.
26,8
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co., Ltd.
26,8
B328
Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd.
26,8
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co., Ltd.
26,8
B330
Wuhan Iron and Steel Company Limited
26,8
B331
Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.
26,8
B334
Všechny ostatní společnosti
44,7
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 215/2013,
annettu 11 päivänä maaliskuuta 2013,
tasoitustullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 VIREILLEPANO
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ‧komissio‧, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä 22 päivänä helmikuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ‧vireillepanoilmoitus‧, tukien vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ‧Kiina‧ tai ‧asianomainen maa‧, peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa unioniin.
(2)
Tukien vastainen menettely pantiin vireille sen jälkeen, kun Eurofer, jäljempänä ‧valituksen tekijä‧, oli 9 päivänä tammikuuta 2012 tehnyt valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa tässä tapauksessa yli 70 prosenttia tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen tuetusta tuonnista ja siitä johtuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.
(3)
Ennen menettelyn aloittamista komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Kiinan viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäytöllä vahvistetun valituksen, jonka mukaan Kiinasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuettu tuonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kiinan viranomaisille ehdotettiin neuvottelujen aloittamista, jotta valituksen kohteena oleva tilanne voitaisiin selvittää ja päästä molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Kiinan viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, minkä jälkeen neuvotteluja käytiin. Neuvottelujen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Kiinan viranomaisten tekemät valitukseen sisältyneitä väitteitä koskevat huomautukset siitä, että järjestelmät eivät olleet tasoitustoimenpiteiden alaisia, otettiin kuitenkin asianmukaisesti huomioon. Kiinan viranomaisilta saatiin kannanottoja neuvottelujen jälkeen.
1.2 POLKUMYYNTIMENETTELY
(4)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä21 päivänä joulukuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (3) polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa unioniin.
(5)
Komissio otti 20 päivänä syyskuuta 2012 asetuksella (EU) N:o 845/2012 (4) käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa.
(6)
Tässä tukien vastaisessa ja rinnakkaisessa polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa tehdyt vahinkoanalyysit ovat identtiset, koska unionin tuotannonalan määritelmä, edustavat unionin tuottajat sekä tutkimusajanjakso ovat samat kummassakin tutkimuksessa. Tästä syystä kummassa tahansa menettelyssä esitetyt vahinkoa koskevat huomautukset otettiin huomioon molemmissa menettelyissä.
1.3 MENETTELYN OSAPUOLET
(7)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja niille tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(8)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, kaikkia tiedossa olevia vientiä harjoittavia tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 väliseltä ajalta. Tätä tietoa pyydettiin perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti, jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen. Asiassa kuultiin myös Kiinan viranomaisia.
(9)
Alustavassa vaiheessa 19 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa/tuottajaryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio ehdotti alustavasti perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti, että otokseen valittaisiin kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa/vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää. Yksi tähän otokseen kuuluneista vientiä harjoittavista tuottajista kuitenkin vetäytyi yhteistyöstä. Näin ollen se korvattiin vientiä harjoittavalla tuottajalla, jonka unioniin suuntautuvan vientimyynnin määrä oli seuraavaksi suurin. Ilmoituksen jälkeen myös tämä vientiä harjoittava tuottaja vetäytyi yhteistyöstä.
(10)
Jotta menettely ei hidastuisi enempää, otos päätettiin rajata kahteen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmään, joiden unioniin suuntautuvan viennin määrä oli suurin, eli Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd -yritykseen ja siihen etuyhteydessä oleviin yrityksiin sekä Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd -yritykseen ja siihen etuyhteydessä oleviin yrityksiin. Tätä kahden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän otosta käytetään perustana määritettäessä tukitasoa näiden ryhmien osalta sekä tukitasoa kaikkien yhteistyössä toimimattomien otokseen kuulumattomien vientiä harjoittavien tuottajien osalta, kuten perusasetuksen 15 artiklan 2 kohdassa ja 15 artiklan 3 kohdassa vaaditaan.
(11)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Otokseen kuului kuusi unionin tuottajaa, joiden komissio tiesi tuottavan samankaltaista tuotetta ja jotka valittiin seuraavien perusteella: myynti, tuotantomäärä, koko ja maantieteellinen sijainti unionissa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin tuotannosta oli 46 prosenttia ja unionin myynnistä 38 prosenttia. Vireillepanoilmoituksessa kehotettiin myös asianomaisia osapuolia esittämään kantansa alustavasta otoksesta. Yksi unionin tuottajista ilmoitti, ettei se halunnut osallistua otokseen, joten se korvattiin otoksessa seuraavaksi suurimmalla tuottajalla.
(12)
Viisi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Näin ollen otantaa ei enää katsottu tarpeelliseksi yhteistyössä toimivien tuojien vähäisen määrän vuoksi.
(13)
Komissio lähetti kyselylomakkeet Kiinan edustajille, kahdelle otokseen kuuluvalle vientiä harjoittavalle tuottajalle Kiinassa, 14 muulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jotka olivat pyytäneet niitä, kuudelle otokseen valitulle unionin tuottajalle, viidelle yhteistyössä toimineelle tuojalle unionissa sekä tiedossa olleille käyttäjille.
(14)
Vastauksia saatiin Kiinan edustajilta, yhdeksältä vientiä harjoittavalta tuottajalta ja niihin etuyhteydessä olevalta yritykseltä Kiinassa, kaikilta kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta sekä kymmeneltä käyttäjältä.
(15)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki tuetun tuonnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien valtion viranomaisten ja yritysten toimitiloihin:
a)
Kiinan kansantasavallan viranomaiset
-
Kiinan kauppaministeriö, Beijing, Kiina
b)
Unionin tuottajat
-
ArcelorMittal Belgium, Belgia, ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiyhtiö ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburg
-
ArcelorMittal Poland, Puola
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Saksa
-
voestalpine Stahl GmbH ja voestalpine Stahl Service Center GmbH, Itävalta
-
Tata Steel Maubeuge SA (aiemmalta nimeltään Myriad SA), Ranska
-
Tata Steel UK Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta
c)
Vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät (ja niihin etuyhteydessä olevat yritykset) Kiinassa
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
d)
Unionin tuojat
-
ThyssenKrupp Mannex, Saksa
-
Macrometal, Hampuri, Saksa
(16)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella lopullisten tasoitustullien käyttöön ottamista Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa, jäljempänä ‧lopullisten päätelmien ilmoittaminen‧. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä.
(17)
Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon.
1.4 TUTKIMUSAJANJAKSO JA TARKASTELUJAKSO
(18)
Tukia ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ‧tutkimusajanjakso‧. Vahingon arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2008 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ‧tarkastelujakso‧.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE
(19)
Vireillepanoilmoituksessa tutkimuksen kohteena oleva tuote oli tietyt orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet eli seostamattomasta teräksestä ja seosteräksestä (ruostumatonta terästä lukuun ottamatta) valmistetut levyvalmisteet, jotka on maalattu, lakattu tai muovipinnoitettu ainakin yhdeltä puolelta, lukuun ottamatta niin kutsuttuja kerroslevyjä, joita käytetään rakentamisessa ja jotka koostuvat kahdesta ulkopintana toimivasta metallilevystä, joiden välissä oleva eristemateriaali toimii vakauttajana, sekä lukuun ottamatta tuotteita, joissa on sinkkipölyä sisältävä loppupinnoitus (sinkkiä runsaasti sisältävä maali, jonka sinkkipitoisuus on vähintään 70 painoprosenttia).
2.2 TUOTTEIDEN TUTKIMUKSEN ULKOPUOLELLE JÄTTÄMISTÄ KOSKEVAT PYYNNÖT
(20)
Kiinan rauta- ja terästeollisuuden järjestö, kaksi tuojaa ja kaksi käyttäjää ehdottivat viiden tuotelajin jättämistä tutkimuksen ulkopuolelle. Vastaanotetut pyynnöt on analysoitu seuraavasti:
2.2.1 ORGAANISELLA AINEELLA PINNOITETUT TERÄSTUOTTEET, JOISSA ON KROMI- TAI TINAPINNOITUS
(21)
Eräs orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden käyttäjä pyysi, että tuotteen määritelmän ulkopuolelle jätettäisiin sellaiset orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti. Tutkimus on osoittanut, että kromi- tai tinapinnoite tekee tästä tuotelajista fyysisesti ja teknisesti erilaisen kuin tutkimuksen kohteena olevat orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet. Lisäksi orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti, käytetään lähes yksinomaan elintarvikkeiden pakkaamisteollisuudessa ja kaapeliteollisuudessa. Myös unionin tuotannonala tarkensi, ettei se ollut tarkoittanut edellä mainitun tuotelajin sisällyttämistä tutkimuksen piiriin. Edellä esitetyistä syistä tuotteen määritelmään ei sisällytetä orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti.
2.2.2 KUUMAVALSSATUT LEVYT, JOISSA ON SUOJAAVA POHJAMAALI (ORGAANINEN TAI EPÄORGAANINEN)
(22)
Pyyntö hylättiin, koska nämä tuotteet eivät kuulu tutkimuksen kohteena oleviin CN-koodeihin. Maali tai pinnoitus on vain ruostesuojaa varten, minkä vuoksi se kuuluu CN-koodiin 7208 eikä 7210. Kuumavalssatut levyt, joissa on suojaava (orgaaninen tai epäorgaaninen) pohjamaali, eivät kuulu tuotteen määritelmään eikä niitä näin ollen voi poistaa siitä.
2.2.3 ORGAANISELLA AINEELLA PINNOITETUT TERÄSTUOTTEET, JOISSA SUBSTRAATIN PAKSUUS ON 0, 6-2,0 MM
(23)
CISA ja kaksi tuojaa pyysivät, että tutkimuksen ulkopuolelle jätettäisiin sellaiset orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa substraatin paksuus on 0,6-2,0 mm. Tällaisten tuotteiden osuus Kiinasta tulevasta tuonnista on 5-10 prosenttia. Niiden mukaan suoraa kilpailua on vain sellaisten Kiinasta vietyjen ja unionin tuotannonalan tuottamien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden välillä, joissa substraatin paksuus on 0,25-0,6 mm.
(24)
Pyyntö hylättiin, koska sekä kiinalaiset viejät että unionin tuotannonala valmistavat ja myyvät orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita, joissa substraatin paksuus on 0,6-2,0 mm, minkä vuoksi nämä tuotteet kilpailevat selvästi keskenään. Mitään näyttöä ei esitetty siitä, että orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa substraatin paksuus on yli 0,6 mm, eivät kilpailisi niiden orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kanssa, joiden substraatin paksuus on alle 0,6 mm, ja että tämän vuoksi kyseessä olisi eri tuotelaji. Orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla, joissa substraatin paksuus on alle ja yli 0,6 mm, on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä samat käyttötarkoitukset, minkä vuoksi kyseessä on sama tuote.
2.2.4 ORGAANISELLA AINEELLA PINNOITETUT TERÄSTUOTTEET, JOISSA ON ALUMIINI-SINKKISEOKSELLA PINNOITETTU SUBSTRAATTI
(25)
Kaksi tuojaa väitti, että vain neljällä unionin tuottajalla on lisenssi tämän tuotelajin tuottamiseen ja että itse asiassa vain yksi yritys tuotti sitä. Ne väittivät myös, että tuote eroaa sinkkipinnoitetuista orgaanisella aineella pinnoitetuista terästuotteista tuotekohtaisten ominaisuuksien perusteella.
(26)
Pyyntö hylättiin, koska nämä kaksi tuotelajia ovat keskenään vaihdettavissa, niillä on päällekkäisiä käyttötarkoituksia ja ainakin kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa valmisti tätä tuotelajia tutkimusajanjaksolla. On huomattava, että vain yksi yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja vei tätä tuotelajia unioniin tutkimusajanjaksolla.
2.2.5 ORGAANISELLA AINEELLA PINNOITETUT TERÄSTUOTTEET, JOISSA ON SINKKISEOKSELLA PINNOITETTU SUBSTRAATTI
(27)
Tämä pyyntö hylättiin, koska toisin kuin yksi käyttäjä väitti, useat unionin tuottajat tuottavat ja myyvät tätä tuotetta merkittävinä määrinä, ja tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin muilla orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden lajeilla.
2.3 TUOTTEIDEN TUTKIMUKSEEN SISÄLLYTTÄMISTÄ KOSKEVA PYYNTÖ
(28)
Yksi järjestö pyysi, että tuotteen määritelmään sisällytettäisiin orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa on kromi- tai tinapinnoitus ja jotka luokitellaan Taric-koodeihin 7210122010 ja 7210500010. Pyyntö hylättiin, koska nämä koodit eivät sisältyneet alkuperäiseen valitukseen ja näihin koodeihin kuuluvilla tuotteilla on erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet kuin valituksen piiriin kuuluvilla tuotteilla.
2.4 TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE
(29)
Koska - kuten johdanto-osan 21 kappaleessa kuvattiin - tutkimuksen ulkopuolelle päätettiin jättää orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa on kromi- tai tinapinnoitus, tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää muutetaan tämän päätöksen mukaisesti.
(30)
Tarkasteltavana oleva tuote on siis Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70 luokiteltavat tietyt orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet eli seostamattomasta teräksestä ja seosteräksestä (ruostumatonta terästä lukuun ottamatta) valmistetut levyvalmisteet, jotka on maalattu, lakattu tai muovipinnoitettu ainakin yhdeltä puolelta, lukuun ottamatta niin kutsuttuja kerroslevyjä, joita käytetään rakentamisessa ja jotka koostuvat kahdesta ulkopintana toimivasta metallilevystä, joiden välissä oleva eristemateriaali toimii vakauttajana, ja lukuun ottamatta tuotteita, joissa on sinkkipölyä sisältävä loppupinnoitus (sinkkiä runsaasti sisältävä maali, jonka sinkkipitoisuus on vähintään 70 painoprosenttia) sekä lukuun ottamatta tuotteita, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti, jäljempänä ‧tarkasteltavana oleva tuote‧.
2.5 SAMANKALTAINEN TUOTE
(31)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla sekä Kiinasta unioniin tuoduilla orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
3. TUET
3.1 ALUSTAVAT HUOMAUTUKSET
(32)
Sekä Kiinan viranomaiset että otokseen kuuluneet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimittivat vastauksia kyselylomakkeeseen ja hyväksyivät niiden toimitiloihin vastausten varmentamiseksi tehtävät tarkastuskäynnit.
(33)
Analysoituaan Kiinan viranomaisten toimittamat kyselylomakevastaukset komissio lähetti viranomaisille yhden vastausten puutteista ilmoittavan kirjeen sekä kaksi tarkastuskäyntejä edeltävää kirjettä. Komissio antoi Kiinan viranomaisille runsaasti aikaa huomautusten laatimista ja toimittamista varten, silloin kun sitä pyydettiin ja se oli perusteltua. Kiinan viranomaisille myönnettiin huomattavia määräajan pidennyksiä: 20 päivän pidennys kyselylomakkeeseen vastaamista varten, minkä vuoksi vastausten toimittamisen kokonaismääräaika oli 57 päivää, ja 25 päivän pidennys puutteista ilmoittavaan kirjeeseen vastaamista varten.
(34)
Kyselylomakkeeseen ja puutteista ilmoittaviin kirjeisiin antamissaan vastauksissa sekä muissa kannanotoissaan Kiinan viranomaiset käsittelivät ainoastaan järjestelmiä, joita otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat tuottajat hyödynsivät, ja väittivät, ettei Kiinalta pitäisi vaatia vastauksia kysymyksiin, jotka koskevat väitettyjä tukijärjestelmiä, jotka olivat myös otokseen kuulumattomien tuottajien saatavilla ja sellaisten tuottajien saatavilla, jotka eivät olleet ilmoittautuneet.
(35)
Komissio oli eri mieltä ja selitti Kiinan viranomaisille, että komissio kerää Kiinan viranomaisille lähetetyllä kyselylomakkeella tietoa orgaanisella aineella pinnoitetun teräksen tuottajille myönnettävistä tuista Kiinassa määrittääkseen, missä määrin tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia unioniin tuetaan. Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että laajempia tietoja tukien laajuudesta tarvitaan, jotta voidaan reagoida mahdolliseen merkittävään yhteistyöstä kieltäytymiseen sellaisten viejien osalta, joiden väitetään saaneen etuuksia tietystä tukiohjelmasta, jota otokseen kuuluneet tai yhteistyössä toimineet yritykset eivät ole hyödyntäneet, sekä yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta mahdollisesti saataviin yksilöllistä tarkastelua koskeviin pyyntöihin. Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan muuttaneet toimintatapaansa eivätkä juurikaan toimittaneet tietoja muista tukijärjestelmistä, jotka mainitaan valituksessa mutta joita otokseen kuuluneet yritykset eivät olleet hyödyntäneet.
(36)
Ennen toimitiloihin tehtävää tarkastuskäyntiä Kiinan viranomaiset pyysivät komissiolta kirjallisia lisätietoja, erityisesti luetteloa kaikista kysymyksistä, joita tarkastuskäynnillä aiotaan kysyä, sekä luetteloa niistä viranomaisista, joiden odotettiin osallistuvan tarkastuskäyntiin. Kun lisätietoja ei toimitettu, väitettiin, ettei Kiinan viranomaisille ollut annettu tietoja siitä, mihin olisi pitänyt valmistautua ja mitä tarkastuskäynnillä olisi ollut odotettavissa ja ettei tarkastuskäyntiä edeltävässä kirjeessä annettu mitään vihjeitä siitä, mitä komissio aikoo tarkastaa.
(37)
Komissio ei voinut suostua Kiinan viranomaisten pyyntöön. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että komissio on täyttänyt kaikki asiaankuuluvat perusasetuksen 26 artiklan ehdot. Kiinan viranomaisille oli lähetetty yksityiskohtainen tarkastuskäyntiä edeltävä kirje, jossa vahvistettiin ohjelma (tarkastuskäynnin päivät ja kunakin päivänä keskustelun kohteena olevat tukijärjestelmät) ja pyydettiin asianomaisista järjestelmistä vastaavien viranomaisten sekä Kiinan viranomaisten huomautusten laatimiseen osallistuneiden virkamiesten läsnäoloa. Lisäksi komissio selitti ennen tarkastuskäyntejä, että ainoastaan Kiinan viranomaiset pystyivät kartoittamaan viranomaiset, jotka vastaavat tutkimuksen kohteena olevista järjestelmistä, ja virkamiehet, joilla on parhaat edellytykset osallistua tarkastuskäyntiin ja vastata kysymyksiin. Kysymysluettelon osalta komissio selitti, ettei EU-lainsäädännössä (eikä WTO:n vaatimuksissa) edellytetä tällaista luetteloa ja että tutkimuksen tarkoituksena on todentaa Kiinan viranomaisten kyselylomakkeeseen antamat vastaukset ja asiaan liittyvät lisähuomautukset, minkä vuoksi tarkastuksessa seurataan näiden asiakirjojen rakennetta. Komissio pyrkii saamaan ja selventämään lisätietoja, joita tarvitaan käynnissä olevaa menettelyä varten, mutta kysymysten täsmällinen muotoilu riippuu Kiinan viranomaisten vastauksista, joita ne toimittavat vastaustensa alustavan tarkastuksen yhteydessä. Kiinan viranomaisille selvitettiin myös ennen toimitiloihin tehtävää tarkastuskäyntiä, että kieltäytyminen tarvittavien tietojen antamisesta tai tutkivan viranomaisen auttamisesta tämän varmistaessa tietoja, joita pidetään tarpeellisina menettelyn kannalta, saattaa horjuttaa vakavasti tutkimusprosessia. Kiinan viranomaisia muistutettiin myös perusasetuksen 28 artiklan säännösten seurauksista.
(38)
Kiinan kauppaministeriön toimitiloihin Beijingissä tehdyn tarkastuskäynnin aikana komissio pyrki perusasetuksen 11 ja 26 artiklan säännösten mukaisesti tarkistamaan toimitetut tiedot niiden tausta-asiakirjojen perusteella, joita oli käytetty Kiinan viranomaisten vastauksen laatimiseen. Tätä tehdessään komissio päätyi alustavasti siihen, ettei kyselylomakkeeseen annettuja vastauksia pystytty asianmukaisesti tarkistamaan käytettävissä olevien tietojen ja tausta-asiakirjojen puutteen vuoksi. Joitakin tietoja ei lisäksi toimitettu lainkaan, vaikka niitä nimenomaisesti pyydettiin, ja joihinkin kysymyksiin ei vain vastattu. Näin ollen Kiinan viranomaisille ilmoitettiin perusasetuksen 28 artiklan 1 ja 6 kohdan mukaisista yhteistyöstä kieltäytymisestä aiheutuvista seuraamuksista.
(39)
Kiinan viranomaiset esittivät lisäksi, että komissio asetti Kiinan viranomaisille kohtuuttoman rasitteen pyytämällä kyselylomakkeessa ja puutteista ilmoittavassa kirjeessä asiaan kuulumattomia ja tarpeettomia tietoja.
(40)
On syytä huomata, että komissio pyysi ainoastaan valitukseen sisältyneitä väitteitä koskevia tietoja, joita pidetään tarpeellisina edustavien päätelmien tekemiseksi, ja pyysi johdonmukaisesti samoja tietoja tutkimusprosessin aikana pyytäen Kiinan viranomaisia selittämään toimitettuja tietoja ja niiden vaikutuksia tutkittuihin järjestelmiin. Komissio toisin sanoen pyysi ainoastaan tietoja, jotka olivat välttämättömiä sellaisten tukien olemassaolon ja tason arvioimiseksi, jotka ovat valituksessa väitettyjen muiden tukijärjestelmien mukaan saatavilla tarkasteltavana olevan tuotteen tapauksessa. Tietojen perusteella olisi ollut mahdollista arvioida sen tuen määrä, jota myönnetään muista tutkimuksen kohteena olevista tukijärjestelmistä yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille. Koska Kiinan viranomaisten edustajat ja yhteistyöstä kieltäytyneet vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimittaneet tietoja, jotka olivat tarpeen sen määrittämiseksi, olivatko muut tukijärjestelmät yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien käytettävissä, komissio päätteli parhaiden saatavilla olevien tietojen perusteella, että väitetyt muut tukijärjestelmät todella olivat yhteistyöstä kieltäytyneiden muiden vientiä harjoittavien tuottajien käytettävissä ja laski näistä järjestelmistä saatujen etuuksien määrät parhaiden saatavilla olevien tietojen perusteella.
3.2 YKSILÖLLINEN TARKASTELU
(41)
Perusasetuksen 27 artiklan 3 kohdan mukaisen yksilöllistä tarkastelua koskevan pyynnön toimitti kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa: Union Steel China (Union Steel) ja Shenzhen Sino Master Steel Co. Ltd. Yksilöllistä tarkastelua ei ollut mahdollista myöntää molemmille yrityksille. Tämä johtui väitettyjen tukijärjestelmien suuresta määrästä ja siitä, että tukien vastaisen menettelyn toteuttaminen vie runsaasti aikaa, minkä vuoksi yksilöllinen tarkastelu olisi kohtuuttoman raskasta ja voisi estää tutkimuksen loppuun saattamisen kohtuullisessa ajassa.
(42)
Union Steel oli kuitenkin jo ollut yksilöllisen tarkastelun kohteena rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa, ja tämän seurauksena yritykselle laskettiin yksilöllinen vahinkomarginaali.
(43)
Koska - kuten edellä johdanto-osan 34 kappaleessa selitettiin - Kiinan viranomaiset käsittelivät vastauksessaan ainoastaan järjestelmiä, joita otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat tuottajat hyödynsivät, Union Steel -yrityksen mahdollisesti käyttämien tukijärjestelmien analysointi oli käytännössä mahdotonta. Sen vuoksi tälle yritykselle osoitettiin perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella muihin yhteistyössä toimineisiin yrityksiin sovellettava keskimääräinen tukiprosentti.
3.3 ERITYISET JÄRJESTELMÄT
(44)
Komissio pyrki hankkimaan valitukseen sisältyvien tietojen perusteella tietoja seuraavista järjestelmistä, joiden puitteissa viranomaisten väitettiin myöntäneen tukea:
I)
Valtion tarjoamat tavarat ja palvelut riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
-
Tuotantopanosten tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan: kuumavalssattu teräs ja kylmävalssattu teräs
-
Maankäyttöoikeuksien tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
-
Ohjelmat, joihin sisältyy veden toimitus riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
-
Ohjelma, johon sisältyy sähkön toimitus riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
-
Ohjelma, johon sisältyy sähkön ja veden toimitus riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan Jiangsun maakunnassa
-
Erilaisten tuotantopanosten tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
II)
Orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita valmistavalle teollisuudelle tarjottavat edulliset lainat ja korot
III)
Pääomaohjelmat
-
Velan muuntaminen osakkeiksi
-
Omaan pääomaan tapahtuvat sijoitukset
-
Maksamattomat osingot
IV)
Tulovero ja muut suorat verot
-
Tutkimus- ja kehitysmenoja koskevat verovähennykset
-
Tuloverohuojennukset maan keski- ja länsiosan alueilla
-
Tuloverohyvitys kotimaassa valmistettujen tuotantovälineiden oston yhteydessä
-
Huipputeknologian ja uuden teknologian yrityksiksi kannustettujen yritysten edullinen verokohtelu
-
Tuloverohuojennukset yrityksille, jotka pyrkivät kokonaisvaltaiseen resurssien käyttöön
-
Erikoislaitteiden ostoa koskeva verohyvitys
-
Maan koillisosassa sijaitseviin yrityksiin kohdistuva edullinen tuloverokohtelu
-
Vapautus tuloverosta kotimaisiin teknisiin uudistuksiin tehtävien investointien osalta
-
Erilaiset paikalliset verohuojennukset (Shandongin maakunta, Chongqingin kaupunki, Guangxin alue, Zhuang, veroetuudet maan keski- ja länsiosan alueiden kehittämiseksi)
-
Osinkojen vapautus valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä
-
Kahden vapaan ja kolmen puolittain vapaan vuoden ohjelman mukaiset tuloverovapautukset tuottaville ulkomaisrahoitteisille yrityksille
-
Paikalliset tuloverovapautus- ja -vähennysohjelmat tuottaville ulkomaisrahoitteisille yrityksille
-
Tuloverohyvitys kotimaassa valmistettuja tuotantovälineitä ostaville tuottaville ulkomaisrahoitteisille yrityksille
-
Sijaintiin perustuvat tuloverotuet ulkomaisrahoitteisille yrityksille
V)
Välillisiä veroja ja tuontitariffeja koskevat ohjelmat
-
Maahantuotuja laitteita kannustetuilla toimialoilla käyttävien ulkomaisrahoitteisten yritysten ja eräiden kotimaisten yritysten vapautukset tuontitariffista ja alv:sta
-
alv-palautukset kotimaassa tuotettuja laitteita ostaville ulkomaisrahoitteisille yrityksille
-
Vapautus käyttöomaisuuden alv:sta maan keskiosassa
-
Ma'anshanin muut veroetuudet
VI)
Avustusohjelmat
-
China World Top Brand -ohjelma
-
Famous Brands -ohjelma
-
Avainteknologioita tukeva valtion hankerahasto
-
Ohjelmat polkumyynnistä aiheutuvien oikeudellisten kulujen alentamiseksi
VII)
Valtion tekemät tavaroiden ostot liian korkeana pidettävää vastiketta vastaan
VIII)
Muut alueelliset ohjelmat
-
Tuet, joita myönnetään Tianjinin Binhain uudella alueella (Tianjin Binhai New Area) ja Tianjinin talous- ja teknologiakehitysalueella (Tianjin Economic and Technological Development Area)
-
Ohjelmat, jotka koskevat koillista aluetta
-
Avustukset Jiangsun maakunnan tiede- ja teknologiaohjelmasta
-
Avustukset Hebein maakunnan tiede- ja teknologiaohjelmasta
IX)
Valituksessa mainitut satunnaiset tuet
3.3.1 VALTION TARJOAMAT TAVARAT JA PALVELUT RIITTÄMÄTTÖMÄNÄ PIDETTÄVÄÄ VASTIKETTA VASTAAN
3.3.1.1 Kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
(45)
Valituksessa olevan väitteen mukaan tietyt varhaisemman jalostusasteen teollisuusalat ja tuotteet ovat Kiinan viranomaisten hallinnassa, jotta orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille voidaan tarjota edullisia tuotantopanoksia. Tämän perusteella orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat saavat tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavia tukia, kun ne ostavat valtio-omisteisilta yrityksiltä valtion tuottamaa kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä markkinahinnat alittavin hinnoin eli riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan.
(46)
Komissio pyysi Kiinan viranomaisilta yksityiskohtaisia tietoja valtio-omisteisista yrityksistä, jotka toimittavat kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, voidakseen todentaa valituksessa esitetyt väitteet ja todetakseen, ovatko nämä valtio-omisteiset yritykset julkisia elimiä. Komissio lisäsi Kiinan viranomaisille osoitettuun kyselylomakkeeseen valtio-omisteisille yrityksille tarkoitetun lisäyksen B ja pyysi Kiinan viranomaisia toimittamaan siinä vaaditut tiedot. Puutteista ilmoittavassa kirjeessä komissio pyysi uudelleen Kiinan viranomaisia toimittamaan lisäyksessä B vaaditut tiedot ja kannusti Kiinan viranomaisia koordinoimaan vastauksensa kyseisten valtio-omisteisten yritysten kanssa.
(47)
Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan vastanneet yhteenkään lisäyksen B kysymyksistä. Viranomaiset eivät myöskään toimittaneet varsinaisessa kyselylomakkeessa pyydettyjä asiaa koskevia tietoja (esimerkiksi Kiinan valtion omistuksesta tai valvonnasta valtio-omisteisissa terässektorin yrityksissä ja valtion osallisuudesta Kiinan terästeollisuuden rakenneuudistukseen). Pyydettyjen tietojen sijaan Kiinan viranomaiset totesivat kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa, etteivät valituksen tekijät olleet kyenneet osoittamaan, että kuumavalssatun teräksen ja kylmävalssatun teräksen tuottajat ovat julkisia elimiä.
(48)
Koska Kiinan viranomaiset eivät tehneet yhteistyötä tutkimuksessa, komission piti tarkastella luotettavimpia saatavilla olevia tietoja. Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille tästä toimintatavasta. Arvioidessaan sitä, ovatko valtio-omisteiset yritykset, jotka toimittavat kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, julkisia elimiä, komissio otti huomioon Kiinan viranomaisten toimittamat vähäiset tiedot, valituksessa esitetyt tiedot, julkisesti saatavilla olevat tosiasioihin perustuvat tiedot aiemmista samankaltaisista menettelyistä, joita muut tutkintaviranomaiset ovat toteuttaneet, sekä muut julkisesti saatavilla olevat tiedot ja teki päätelmänsä kaikkien asiakirjakokonaisuudessa saatavilla olevien tietojen perusteella.
a) Valtio-omisteiset yritykset, jotka toimittavat kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille, ovat julkisia elimiä
(49)
Valituksen tekijä väitti, että kiinalaiset valtio-omisteiset yritykset ovat perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettuja julkisia elimiä, jotka toimittavat tavaroita (kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä) orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille markkinahinnat alittavaan hintaan, mistä koituu näille etuja.
(50)
WTO:n valituselin, jäljempänä ‧valituselin‧, määritteli tiettyihin Kiinasta tuotaviin tuotteisiin sovellettavia polkumyynti- ja tasoitustulleja koskevassa raportissaan "United States - Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China" (5), jäljempänä ‧valituselimen raportti‧, että julkinen elin on yksikkö, jolla on, joka harjoittaa tai jolle on annettu viranomaisten toimivaltaa (6). Valituselin katsoi lisäksi, että julkisille elimille on ominaista myös sellaisten viranomaistehtävien suorittaminen (7), joita asianomaisen jäsenmaan oikeusjärjestyksessä normaalisti pidettäisiin osana julkisten viranomaisten käytäntöjä (8).
(51)
WTO:n valituselimen päätelmien perusteella on tarkasteltava kahta kysymystä: a) Suorittavatko kyseiset valtio-omisteiset yritykset tehtäviä, joita normaalisti pidettäisiin osana julkisten viranomaisten käytäntöjä Kiinassa? b) Jos näin on, harjoittavatko ne näin tehdessään viranomaisten toimivaltaa?
(52)
On runsaasti näyttöä siitä, että Kiinan viranomaiset osallistuvat aktiivisesti maan talouden ohjaamiseen. Kiinan viranomaisten tärkein tehtävä taloudessa on kirjattu Kiinan kansantasavallan perustuslakiin. Perustuslain 7 §:n mukaan valtion talous on koko kansan omistuksessa oleva sosialistisen talouden sektori, joka on kansallisen talouden johtava voima, ja valtion tehtävänä on varmistaa valtion talouden lujittaminen ja kasvu. Myös perustuslain 15 §:n mukaan valtio toteuttaa taloussuunnittelua sosialistisen julkisen omistuksen pohjalta. Julkisen omistuksen keskeisestä merkityksestä määrätään myös Kiinan kommunistipuolueen perustamisasiakirjassa, jonka johdanto-osan mukaan puolueen on pidettävä yllä ja kehitettävä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistuksella on määräävä asema. Myös kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission (NDRC) laatimissa ja Kiinan korkeimman oikeudellisen auktoriteetin valtioneuvoston hyväksymissä viisivuotissuunnitelmissa viitataan siihen, että Kiinan viranomaisilla on tiukka ote maan taloudesta.
(53)
Terässektorin osalta asiakirjakokonaisuudessa olevat tiedot viittaavat siihen, että kuumavalssattua terästä ja kylmävalssattua terästä tuottavat kiinalaiset valtio-omisteiset yritykset suorittavat usein viranomaistehtäviä, jotka kuvataan muun muassa rauta- ja terästeollisuuden sektorikohtaisissa suunnitelmissa. Nämä suunnitelmat osoittavat, että Kiinan viranomaiset ovat päättäneet osallistua tiiviisti Kiinan terästeollisuuden ohjaamiseen ja kehittämiseen, ja toimien, joita valtio-omisteiset yritykset toteuttavat suunnitelmien täytäntöönpanemiseksi, voidaan katsoa olevan osa julkisten viranomaisten käytäntöjä. Suunnitelmissa vahvistetaan tavoitteet kaikille rauta- ja terästeollisuuden toimijoille ja ohjataan koko sektori tuottamaan tiettyjä tuloksia. Itse asiassa Kiinan viranomaiset käyttävät rauta- ja terässektorin valtio-omisteisia yrityksiä käsikassarana, jonka avulla valtio saavuttaa suunnitelmissa vahvistetut tavoitteet.
(54)
Rauta- ja terästeollisuuden kehittämispolitiikkaa koskevassa kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission NDRC:n määräyksessä nro 35 (Order No. 35 of the NDRC - Policies for Development of Iron and Steel Industry) muun muassa linjataan toimintamalli rauta- ja terässulatusyritysten lukumäärän vähentämiseksi ja asetetaan tavoitteita kotimaan markkinoiden kymmenen parhaan teräsyritysryhmän tuotoksille (3 §), sillä tuotantokapasiteetti estää uusien rauta- ja teräsalan yritysten perustamisen (10 §), määritetään pääsyedellytykset rauta- ja terästeollisuuden alalle laitetasolla ja määritetään tekniset ja taloudelliset indeksit, joita teräs- ja rautayritysten tulisi noudattaa (12 §), vahvistetaan säännöt teräsyritysten organisaatiorakenteiden muutoksille (20 §), ohjataan investointeja (22 ja 23 §), asetetaan ehdot rahoitusvarojen saannille (25 ja 26 §) ja annetaan valtiolle oikeus puuttua raaka-aineiden ostoihin (30 §).
(55)
Terästeollisuuden 12. viisivuotissuunnitelmassa (Twelfth 5 Year Development Plan for the Steel Industry) esitetään katsaus edellisessä suunnitelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen, esitetään kehittämisstrategia ja asetetaan tavoitteita koko terästeollisuudelle. Samoin kuin määräyksessä nro 35, siinä asetetaan hyvin tarkat tavoitteet teollisuusklustereiden määrälle (jakso III.(III).6), kannustetaan tiettyjä hankkeita ja suhtaudutaan kielteisesti toisiin hankkeisiin (jakso IV(IV)), harjoitetaan positiivista syrjintää eri maakuntien rauta- ja terästeollisuutta kohtaan (jakso IV(V)), määrätään tuesta suuren mittakaavan teräsyrityksille ja annetaan johtoasema suurimmille valtio-omisteisille kiinalaisille terästuottajille, joita ovat esimerkiksi Bao Steel, Anshan Iron and Steel sekä Wuhan Iron and Steel (9). Suunnitelmassa myös kaavaillaan nykyisten teräsyritysten tuotantotoiminnan sääntelyn ja ohjauksen vahvistamista (jakso V(IV)).
(56)
Kiinan kansantasavallan laki valtio-omisteisten yritysten varallisuudesta (Law of the People's Republic of China on the State-owned Assets of Enterprises) velvoittaa valtio-omisteiset yritykset (tässä laissa viitataan valtiorahoitteisiin yrityksiin) noudattamaan kansallista teollisuuspolitiikkaa (10). Myös keskusyritysten investointien valvontaa ja hallinnointia koskevissa toimenpiteissä (Tentative Measures for the supervision and Administration of the Investments by Central Enterprises) valtio-omisteiset (valtiorahoitteiset) yritykset velvoitetaan noudattamaan valtion kehittämissuunnitelmia ja teollisuuspolitiikkaa (11). Keskusyritysten kehittämisstrategioiden ja -suunnitelmien hallinnointitoimenpiteitä koskevan asiakirjan Measures for the Administration of Development Strategies and Plans of Central Enterprises mukaan kaikkien valtiorahoitteisten yritysten on laadittava kehittämis- ja strategiasuunnitelma, joka on annettava valtion omistaman varojenkäytön valvontaa ja hallinnointia käsittelevän valtioneuvoston komission (SASAC) tarkasteltavaksi ja hyväksyttäväksi. SASACin on tarkastelun yhteydessä ja ennen hyväksynnän antamista otettava huomioon muun muassa se, noudatetaanko suunnitelmassa kansallisia kehittämis- ja teollisuuspolitiikkoja sekä valtion omistaman talouden rakenteen strategista mukauttamista (12).
(57)
Konkreettiset esimerkit suunnitelmissa kuvattujen toimenpiteiden toteuttamisesta - esimerkiksi Capital Steel Corporation -yrityksen uudelleensijoittaminen (13) tai lukuisat teräsyritysten fuusiot (14) - osoittavat, että suunnitelmat eivät ole ainoastaan ohjeellisia suuntaviivoja, vaan valtio-omisteiset teräsyritykset toteuttavat niiden perusteella konkreettisia toimia valtion (jota kansallinen kehittämis- ja uudistamiskomissio NDRC ja valtioneuvosto edustavat) määrääminä.
(58)
Kaikkien edellä johdanto-osan kappaleissa kuvattujen toimien noudattaminen ja toteuttaminen on suunnitelmien piiriin kuuluvien yritysten tehtävä. Tämän vuoksi päätellään, että koska viranomaiset vaikuttavat suoraan teräsyritysten kaupalliseen käyttäytymiseen, valtio-omisteiset yritykset toimivat ikään kuin viranomaisten käsikassarana suorittaen viranomaistehtäviä, jotka johtavat suunnitelmissa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseen.
(59)
Sen jälkeen kun on vahvistettu, että valtio-omisteiset yritykset suorittavat viranomaistehtäviä, on tutkittava, harjoittavatko ne näin tehdessään viranomaisten toimivaltaa. Tässä yhteydessä keskeinen kysymys on, ovatko ne valtion merkittävän valvonnan alaisia (15). Jos ne ovat, on syytä päätellä kaikkien merkityksellisten todisteiden perusteella, että valtio-omisteiset yritykset toimivat viranomaisten käsikassarana ja todella toteuttavat edellä mainituissa suunnitelmissa vahvistettua politiikkaa.
(60)
Jäljempänä kuvattu viranomaisvalvonta osoittaa, että valtio-omisteisilla yrityksillä on, ne harjoittavat tai niille on annettu viranomaisten toimivaltaa. Valvontaa voidaan harjoittaa muun muassa valtion omistajuuden, hallinnollisen sääntelyn tai SASACin, johtokuntien ja viranomaisten suunnitelmien kautta.
(61)
Kuten edellä yhteistyöstä kieltäytymistä käsittelevässä jaksossa (46-48 kappaleessa) mainittiin, Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet pyydettyjä tietoja kuumavalssatun teräksen ja kylmävalssatun teräksen tuottajien omistusrakenteesta Kiinassa. Kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa Kiinan viranomaiset toimittivat luettelon 54 yrityksestä, joissa Kiinan valtio on suurin osakkeenomistaja, mutta tarkastuskäynnin aikana viranomaiset väittivät, että luettelo on virheellinen ja että siinä on mukana myös yksityisomistuksessa olevia yrityksiä. Kiinan viranomaiset eivät korjanneet luetteloa tai tarkentaneet, mitkä yrityksistä olivat yksityisomistuksessa ja mitkä Kiinan valtion omistuksessa. Yhteistyön puuttumisen vuoksi komission oli tarkasteltava muita asiakirjakokonaisuuden tietoja ja julkisesti saatavilla olevia tietoja.
(62)
Valituksen tekijä toimitti näyttöä siitä, että tärkeimmät kuumavalssatun teräksen ja kylmävalssatun teräksen tuottajat ovat valtion omistamia, ja toimitti tätä koskevaa yksityiskohtaista tietoa valituksen liitteessä 10 (16). Myös muut julkisesti saatavilla olevat tiedot (17) osoittavat, että Kiinan valtiolla on omistusosuus monissa kuumavalssatun teräksen ja kylmävalssatun teräksen tuottajissa.
(63)
Ottaen huomioon kaikki asiakirjakokonaisuuden tiedot on syytä päätellä, että Kiinan valtiolla on merkittävä omistusosuus monissa kuumavalssatun teräksen ja kylmävalssatun teräksen kiinalaisista tuottajista.
(64)
SASAC suorittaa valtion tehtäviä investoijana ja hallinnoi valvontaansa kuuluvaa valtio-omisteista omaisuutta. Huomattakoon, että vaikka Kiinan viranomaiset kyselylomakkeeseen antamissaan vastauksissa ja muissa kannanotoissaan väittivät, ettei SASAC osallistu valtio-omisteisten yritysten kaupalliseen toimintaan ja viittasi väitteensä tueksi yritysten valtio-omisteisen omaisuuden valvonta- ja hallinnointitoimenpiteitä koskevan lakiasiakirjan (Interim Measures for the Supervision and Administration of State-owned Assets of Enterprises) 7 §:ään (18), saman lain muut pykälät ja myös muu asiakirjakokonaisuuteen sisältyvä näyttö (19) osoittavat päinvastaista.
(65)
Itse asiassa Kiinan viranomaisten vastaus tukien vastaiseen menettelyyn liittyvään kyselylomakkeeseen osoittaa, että SASAC valtioneuvoston valtuuttamana nimittää ja erottaa valvottujen yritysten johtohenkilöt ja arvioi heidän suoritustaan oikeudellisten menettelyiden kautta. Lain mukaan SASAC vastaa myös siitä, että valvottuja yrityksiä kehotetaan noudattamaan ohjaavia periaatteita ja toimintalinjoja, sillä on vastuu yritysten valtio-omisteisen omaisuuden perushallinnosta ja se johtaa ja valvoo paikallisen valtio-omisteisen omaisuuden hallintotyötä.
(66)
SASAC vastaa myös valtio-omisteisten yritysten johtajien palkkauksesta ja arvioinnista. Lisäksi se nimittää valtio-omisteisten yritysten johtajat ja päättää heille annettavista palkkioista ja rangaistuksista (20). Kaikki todisteet viittaavat siihen, että valtio-omisteisten yritysten johtajien urakehitys on riippuvainen SASACista. Nämä seikat osoittavat, että SASACille on selvästi annettu viranomaisten toimivaltaa.
(67)
Valtio-omisteisten yritysten johtokuntien kokoonpano osoittaa myös, että Kiinan viranomaisten valvonta näissä yrityksissä on merkittävää. Asiakirjakokonaisuudessa olevat tiedot (21) osoittavat, että johtokuntien ja hallintoneuvostojen jäsenet ovat edelleen tai ovat olleet viranomais- ja/tai puoluetehtävissä ja että valtion viranomaisilla, esimerkiksi SASACilla ja Kiinan kommunistipuolueella, on suuri vaikutus heidän valintaansa.
(68)
Terästeollisuutta koskevat Kiinan viranomaisten toimintalinjat, etunäkökohdat ja tavoitteet vahvistetaan keskustasolla ja myös keskustason alapuolella laadittavissa erilaisissa viranomaissuunnitelmissa. Valtio-omisteisia yrityksiä kannustetaan noudattamaan näitä toimintalinjoja (niitä noudattamattomille yrityksille saatetaan jopa määrätä sanktioita), ja joidenkin tärkeimpien kiinalaisten valtio-omisteisten teräsyritysten viimeaikaisten toimien perusteella on ilmeistä, että toimintalinjoja noudatetaan ja että valtio-omisteiset teräsyritykset pyrkivät saavuttamaan suunnitelmissa vahvistetut tavoitteet.
(69)
Terästeollisuuden kehittämisen 12. viisivuotissuunnitelman mukaan ainoastaan sellaisilla yrityksillä, jotka noudattavat rauta- ja terästeollisuuden kansallisia suunnitelmia sekä rauta- ja terästeollisuuden tuotanto- ja toimintastandardeja ja -ehtoja, on keskeinen asema fuusioissa ja rakenneuudistuksissa (22).
(70)
Monissa maakunta- ja paikallistason suunnitelmissa mainitaan tietyt valtio-omisteiset yritykset ja asetetaan niitä koskevia tavoitteita. Valituksen tekijä toimitti otteita näistä suunnitelmista (23). Kyselylomakkeessa ja puutteista ilmoittavassa kirjeessä Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan kaikki nämä suunnitelmat tarkistamista ja tilanteen selkeyttämistä varten, mutta Kiinan viranomaiset päättivät kieltäytyä toimittamasta niitä. On kuitenkin syytä huomata, etteivät Kiinan viranomaiset kiistäneet lainausten todenpitävyyttä menettelyn aikana. Lisäksi maakunta- ja paikallistason suunnitelmissa mainitut yritykset myöntävät tekevänsä yhteistyötä viranomaisten kanssa ja kertovat, kuinka ne toimivat tai ovat aiemmin toimineet suunnitelmien mukaisesti (24).
(71)
Vaikka Kiinan viranomaiset väittävät, että jotkin edellä mainituista suunnitelmista ovat vain ohjeellisia eivätkä ne ole sitovia, muu asiakirjakokonaisuuteen sisältyvä näyttö ei tue tätä väitettä. Päinvastoin, useissa oikeudellisesti sitovissa laeissa ja asetuksissa (25) säädetään, että valtio-omisteisten yritysten on noudatettava valtion kehittämissuunnitelmia ja teollisuuspolitiikan linjauksia.
(72)
Kiinan viranomaiset esittävät rauta- ja terästeollisuudelle asetettavat tavoitteet viisivuotissuunnitelmissa ja muissa asiaa koskevissa virallisissa asiakirjoissa, ja tavoitteet saavutetaan asiakirjoissa kuvattujen tehtävien ja toimien kautta. Koska suunnitelmien ja asiakirjojen laatimisesta ovat vastuussa Kiinan hallituksen elimet, esimerkiksi kansankongressi tai kansallinen kehittämis- ja uudistamiskomissio (NDRC), tehtäviä ja toimia, joihin niissä viitataan, tulisi pitää viranomaistehtävinä. Koska - kuten edellä kuvataan - valtio-omisteisten teräsyritysten on noudatettava suunnitelmia ja toimintalinjoja, ne toimivat valtion politiikan toteuttajana, ja koska valtio harjoittaa niissä merkittävää valvontaa, ne itse asiassa käyttävät viranomaisten toimivaltaa.
(73)
Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, julkisina eliminä pidettävien yksiköiden toiminta-alaa ei määritelty täysimääräisesti. Jokainen valtio-omisteinen yritys, jossa valtio on enemmistöosakas tai suurin osakkeenomistaja, on joka tapauksessa julkinen elin. Yksiköt, joissa valtiolla ei ole osakeomistusta, ovat yksityisiä elimiä. Tästä huolimatta on todettava, ettei tässä yhteydessä ole tarvetta vetää selkeää rajaa julkisten ja yksityisten elinten välille, sillä jäljempänä johdanto-osan 85-98 kappaleessa osoitetaan, että kaikki terässektorin yksityiset elimet ovat valtion valtuuttamia ja määräämiä ja toimivat siten kaikilta merkittäviltä osin samalla tavalla kuin julkiset elimet.
b) Etu (julkiset elimet)
(74)
Jotta voidaan määrittää, onko kyse edun antamisesta perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan mukaisesti, asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien kuumavalssatusta teräksestä ja kylmävalssatusta teräksestä maksamia hintoja on verrattava asianomaiseen vertailuarvoon. Valituselimen raportissa vahvistettiin, että jos sen maan markkinat, joissa antaminen tapahtuu, vääristyvät viranomaisten toimien vaikutuksesta, ulkoisten vertailuarvojen käyttö on sallittua. Siinä todettiin myös, että silloin kun valtio on hallitseva toimittaja, yksityisten hintojen vääristyminen on todennäköistä, mutta tapauskohtainen analyysi on silti tarpeen (26). Valituselin totesi myös, ettei se väittänyt, että olisi olemassa jokin kynnys, jonka ylittyessä se tosiasia, että valtio on hallitseva toimittaja markkinoilla, yksistään riittäisi hintojen vääristymisen toteamisen perustaksi, mutta on selvää, että mitä hallitsevampi valtion rooli markkinoilla on, sitä todennäköisemmin tämä rooli johtaa yksityisten hintojen vääristymiseen (27). Lisäksi valituselin totesi, että silloin kun valtio on "merkittävä" toimittaja, tarvitaan näyttöä muista tekijöistä kuin valtion markkinaosuudesta, sillä valtion rooli merkittävänä toimittajana ei yksinään todista yksityisten hintojen vääristymistä. Sen vuoksi ensimmäinen tarkasteltava kysymys on, onko valtion osuus kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tuotannosta Kiinassa hallitseva vai pelkästään merkittävä.
(75)
Komissio pyysi Kiinan viranomaisilta tietoa kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen markkinoista sen osalta, mikä on valtio-omisteisten yritysten ja toisaalta yksityisten yritysten osuus kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tuotannosta, mutta Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet merkityksellisiä tietoja tästä asiasta (28).
(76)
Komissio hyödynsi muita tästä asiasta saatavilla olevia tietoja (29), ja niiden perusteella todettiin, että valtio-omisteiset teräsyritykset tuottavat vähintään 63 prosenttia kuumavalssatusta teräksestä Kiinassa. Huomattakoon, että valtio-omisteisten yritysten 63 prosentin osuuteen päästiin erittäin varovaisen analyysin perusteella ja niiden osuus on ehdottomasti vähintään tämän suuruinen. Kun otetaan huomioon se, että monet viejien ilmoittamat väitetysti yksityiset toimittajat näyttävät olevan kauppayhtiöitä (jotka ovat hyvinkin saattaneet ostaa tuotteen valtio-omisteisilta yrityksiltä), Kiinan viranomaisten yhteistyöstä kieltäytyminen (ks. edellä 46-48 kappale) ja muiden tutkintaviranomaisten päätelmät (ks. alaviite 32), päätellään, että valtio-omisteisten yritysten todellinen osuus kuumavalssatun teräksen markkinoista on huomattavasti suurempi. Lisäksi Kiinan viranomaisten voimakas osallistuminen kuumavalssatun teräksen markkinoihin (ks. jäljempänä 85-94 kappale) rajoittaa yksityisten toimijoiden liikkumavaraa.
(77)
Edellä esitetyn perusteella vahvistettiin, että valtio-omisteisilla yrityksillä on hallitseva asema kuumavalssatun teräksen markkinoilla Kiinassa. Valtio-omisteisten yritysten hallitseva asema kuumavalssatun teräksen markkinoilla on niin merkittävä, että yksityisten tuottajien on pakko sovittaa hintansa valtio-omisteisten yritysten hintoihin, kuten jäljempänä osoitetaan.
(78)
Kylmävalssatun teräksen osalta valtio-omisteisten yritysten ilmoitettu osuus kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista oli paljon pienempi (18 %) kuin kuumavalssatun teräksen tapauksessa; tämä oli kuitenkin ristiriidassa muiden tietojen kanssa (ks. jäljempänä 79 kappale). Kun otetaan huomioon Kiinan viranomaisten yhteistyöstä kieltäytyminen, ja se, että monet viejien ilmoittamat väitetysti yksityiset toimittajat näyttävät olevan kauppayhtiöitä (jotka ovat hyvinkin saattaneet ostaa tuotteen valtio-omisteisilta yrityksiltä), ja Kiinan viranomaisten voimakkaasta osallistumisesta aiheutuvat rajoitteet yksityisten toimijoiden kaupalliselle toiminnalle (ks. jäljempänä 85-94 kappale), päätellään (myös saatavilla olevien tosiasioiden perusteella, ks. jäljempänä 79 kappale) perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti, että valtio-omisteisilla yrityksillä on hallitseva asema myös kylmävalssatun teräksen markkinoilla Kiinassa.
(79)
Tätä päätelmää tukee maailman teräskapasiteettia koskeva hakemisto World Steel Capacity Book, jossa kiistetään kiinalaisten viejien ilmoittama 18 prosentin osuus ja osoitetaan, että yli 70 prosenttia kylmävalssatun teräksen kokonaistuotantokapasiteetista Kiinassa on valtion omistuksessa (30).
(80)
Komissio pyysi Kiinan viranomaisilta tietoja valtio-omisteisten yritysten ja yksityisomistuksessa olevien yritysten Kiinan markkinoilla myymän kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen hinnoista. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet näitä tietoja kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa. Orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden viejiä koskeva tutkimus osoitti, että hinnat, joita neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa/tuottajien ryhmää maksoivat kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisiltä tuottajilta tai kauppiailta hankkimastaan kuumavalssatusta ja kylmävalssatusta teräksestä tutkimusajanjakson aikana, olivat jatkuvasti hyvin lähellä valtio-omisteisten yritysten hintoja (31). Näin ollen huomioon otetut tiedot sekä valtio-omisteisten yritysten hallitseva asema tällä sektorilla osoittavat, että yksityisten tuottajien veloittamat hinnat seuraavat valtio-omisteisille yrityksille maksettavia hintoja. Lisäksi otokseen kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan toimittamassa, kuumavalssatun teräksen toimittamista koskevassa yksityisomistuksessa olevan toimittajan kanssa tehdyssä sopimuksessa on jopa ehto, jonka mukaan hinnan on oltava yhteydessä valtio-omisteisten yrityksen toimitushintaan.
(81)
Kaikkien asiakirjakokonaisuudessa olevien tietojen perusteella todetaan, että valtio-omisteisten yritysten myymän kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen hinnat Kiinassa ovat vääristyneet, mikä johtuu valtio-omisteisten yritysten voimakkaan hallitsevasta asemasta kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen markkinoilla Kiinassa. Kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisten toimittajien hinnat sovitetaan valtio-omisteisten yritysten hintoihin. Kun tämä otetaan huomioon, päätellään, että Kiinassa ei ole luotettavia kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen markkinahintoja. Koska kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen kiinalaisilla markkinoilla ei ole "vallitsevia markkinaehtoja tai -olosuhteita", komission oli perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan mukaisesti löydettävä vaihtoehtoinen vertailuarvo. Koska Kiinan markkinat ovat kokonaisuudessaan vääristyneet, kiinalaisten kustannusten ja hintojen oikaisemista pidetään epäkäytännöllisenä vaihtoehtona; lisäksi valtio-omisteisten yritysten hallitseva asema näyttäisi vääristävän samalla tavalla myös tuontihintoja. Sen vuoksi pyrittiin määrittämään ulkoinen vertailuarvo perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti.
(82)
Asianmukaisin vertailuarvo näyttää olevan laskennallisesti muodostettu vertailuarvo, joka perustuu kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen maailmanmarkkinahintoihin, jotka julkaistaan säännöllisesti teräsalan erikoisjulkaisuissa, joita ovat esimerkiksi Steel Business Briefing, MEPS ja CRU.
(83)
Valtio-omisteisten yritysten hintojen ja maan ulkopuolisen vertailuarvon (joka muodostettiin jäljempänä 103 kappaleessa kuvatulla tavalla) välinen vertailu osoitti, että hinnat olivat vertailuarvoa huomattavasti matalammat ja niistä koitui sen vuoksi perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdassa tarkoitettua etua orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille.
c) Tuen erityisyys
(84)
Tämä tukiohjelma on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla, sillä vain rajallinen määrä toimialoja ja yrityksiä Kiinassa käyttää kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä tuotannossaan.
d) Yksityisten toimittajien valtuuttaminen ja määrääminen
(85)
Seuraavaksi tarkasteltava kysymys on, valtuuttavatko tai määräävätkö Kiinan viranomaiset perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisiä tuottajia, jotka eivät ole julkisia elimiä, toimittamaan kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille.
(86)
Lähtökohtaisesti on jo todettu, että Kiinan viranomaisten politiikkana on toimittaa kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden sektorille, sillä julkiset elimet, jotka ovat osa valtiota, ovat mukana toimituksissa ja niillä on hallitseva asema markkinoilla, minkä vuoksi ne kykenevät tarjoamaan tuotteita alle markkinahintojen. Sama näyttö - riippumatta siitä, pidetäänkö näitä elimiä julkisina vaiko ei - osoittaa, että viranomaisten harjoittama politiikka vaikuttaa sektoriin voimakkaasti. Nyt tehtävänä on määrittää, ulottuuko tämä politiikka yksityisiin toimittajiin.
(87)
Useissa viranomaisten suunnitelmissa ja poliittisissa asiakirjoissa on viitteitä siihen, että Kiinan viranomaiset kannustavat ja tukevat Kiinan teräksentuottajia (sekä valtio-omisteisia yrityksiä että yksityisomistuksessa olevia yrityksiä). Eräät asiakirjojen jaksot viittaavat siihen, että viranomaisten ja yksityisten teräsyritysten toimintatavan välillä on suora yhteys, ja useissa tapauksissa voidaan huomata, että tämä "ohjaus" on johtanut siihen, että teräsyritykset toimivat suunnitelmissa suositellulla tavalla.
(88)
Esimerkiksi rauta- ja terästeollisuuden kehittämispolitiikkaa koskevassa kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission NDRC:n määräyksessä nro 35 (Order No. 35 of the NDRC - Policies for Development of Iron and Steel Industry) kannustetaan teräsyrityksiä toimimaan tietyllä tavalla (32), vahvistetaan investointien edellytykset ja asetetaan investointien ehdoksi viranomaisten antama hyväksyntä (33), ohjataan kilpailua resursseista (34) ja jopa määrätään sanktioista yrityksille, jotka eivät noudata politiikkaa (35). Myös terästeollisuuden kehittämisen 12. viisivuotissuunnitelma vaikuttaa teräsyritysten liiketoimintapäätöksiin, joilla vuorostaan voi olla vaikutuksia kustannusrakenteeseen ja hintoihin (36).
(89)
Tämän lisäksi vallituksen tekijä toimitti valituksen liitteessä 24 otteita eri viranomaisorganisaatioiden poliittisista asiakirjoista, joissa tuodaan esiin Kiinan viranomaisten antama tuki yleensäkin terästeollisuudelle ja erityisesti orgaanisella aineella pinnoitettujen tuotteiden tuotannolle (37).
(90)
Lisäksi julkisesti saatavilla olevat tiedot osoittavat, että yksityisomistuksessa olevat yritykset toimivat viranomaissuunnitelmien ja poliittisten asiakirjojen mukaisesti (38).
(91)
Kiinan viranomaiset ovat pyrkineet vähentämään kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen vientiä vientirajoituksin, jotka on toteutettu monimutkaisen alv-palautusjärjestelmän kautta. Kuumavalssattuun ja kylmävalssattuun teräkseen sovelletaan 17 prosentin alv-maksua. Kotimaan markkinoilla myytyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden, jotka on tuotettu kuumavalssatusta teräksestä tuotetusta kylmävalssatusta teräksestä, alv:sta palautetaan 13 prosenttia, mutta jos yritys vie kuumavalssatun tai kylmävalssatun teräksen ulkomaille, alv-palautusta ei makseta ollenkaan. Järjestelmän vuoksi kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisillä tuottajilla ei ole normaalia kaupallista toimintavapautta; järjestelmällä lisätään näin kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen kotimaista tarjontaa ja lasketaan väistämättä sen hintaa Kiinan markkinoilla. Näin ollen yksityisomistuksessa olevat kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tuottajat (samoin kuin valtio-omisteiset yritykset) eivät kykene toimimaan riippumattomina Kiinan viranomaisten politiikasta.
(92)
Edellä olevassa julkisille elimille annettavaa etua koskevassa jaksossa todettiin, että valtio-omisteisten teräsyritysten hallitseva asema kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen markkinoilla johtaa siihen, että kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisten tuottajien on pakko sovittaa hintansa valtio-omisteisten yritysten hintoihin. Ne eivät siis aseta hintoja vaan mukautuvat toisten asettamiin hintoihin. Tämä on toinen osoitus siitä, että kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityiset tuottajat eivät kykene toimimaan Kiinan viranomaisten ja muiden julkisten elinten toimista riippumattomina.
(93)
Tätä tosiseikkaa tukevat myös kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot, joiden kyselylomakkeeseen antamat vastaukset osoittavat, että kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisten toimittajien hinnat ovat lähes samat kuin valtio-omisteisten yritysten hinnat. Lisäksi otokseen kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan toimittamassa, kuumavalssatun teräksen toimittamista koskevassa yksityisomistuksessa olevan toimittajan kanssa tehdyssä sopimuksessa on jopa ehto, jonka mukaan hinnan on oltava yhteydessä valtio-omisteisten yritysten toimitushintaan.
(94)
Koska edellä todettiin valtio-omisteisten yritysten veloittamien hintojen alittavan markkinatasot, on selvää, että myös yksityisomistuksessa olevien toimittajien veloittamat hinnat, jotka on mukautettu valtio-omisteisten yritysten veloittamiin hintoihin, jäävät alle markkinatasojen.
e) Taloudellinen tuki
(95)
Perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iv alakohdan toisen luetelmakohdan mukaan kyse on taloudellisesta tuesta, jos julkiset viranomaiset "valtuuttavat tai määräävät yksityisen tahon huolehtimaan yhdestä tai useammasta i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetusta tavanomaisesti julkisille viranomaisille kuuluvasta tehtävästä, ja noudatettava käytäntö ei todellisuudessa eroa julkisten viranomaisten tavallisesti noudattamasta käytännöstä". WTO:n valituselin on tulkinnut, että "määräämisellä" tarkoitetaan tilanteita, joissa viranomaiset harjoittavat toimivaltaansa, johon sisältyy jonkinasteista pakottamista, yksityiseen elimeen nähden, ja että "valtuuttamisella" tarkoitetaan tilanteita, joissa viranomainen antaa vastuuta yksityiselle elimelle (39). Lisäksi Yhdysvaltain vientirajoituksia käsittelevä WTO:n paneeli (40) on laatinut kolmivaiheisen testin, jonka mukaan valtuuttamisen ja määräämisen olemassaolon toteaminen edellyttää, että havaitaan a) viranomaisten toimia, jotka b) on osoitettu tietylle osapuolelle ja c) joiden tavoitteena on tietty tehtävä tai velvoite (41).
(96)
Tällä perusteella yksityisten toimittajien osallistaminen Kiinan viranomaisten politiikkaan, joka koskee kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen toimittamista, on yksityisten toimittajien "valtuuttamista" ja "määräämistä" seuraavista syistä:
Viranomaisten toimet:
-
Kiinan viranomaisten politiikka (ks. edellä 86 kappale) muodostaa toimen tai toimet. Politiikan täytäntöönpanosta vastaavat julkiset elimet (valtio-omisteiset yritykset), joilla on hallitseva asema markkinoilla ja jotka myyvät tuotteita alle markkinahintojen, sekä Kiinan viranomaiset laatimalla suunnitelmia ja manipuloimalla vientirajoituksia. Kokonaisvaikutuksena on, että yksityisten tuottajien on pakko noudattaa julkisten elimien veloittamia markkinahinnat alittavia hintoja.
Osoitettu tietylle osapuolelle:
-
Viranomaisten politiikkaa (muun muassa suunnitelmia ja vientirajoituksia) sovelletaan kaikkiin - sekä valtio-omisteisiin että yksityisiin - kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tuottajiin. Tältä osin politiikka on osoitettu kaikille tuottajille. Tästä on osoituksena myös se, että valtio-omisteisten yritysten ja yksityisten yritysten hinnat on mukautettu toisiinsa ja yksityiset toimittajat myyvät tuotteita kaupallisesti kohtuuttomilla hinnoilla.
Tavoitteena on tietty tehtävä tai velvoite:
-
Viranomaisten politiikan tavoitteena on kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen toimittaminen markkinahinnat alittavin hinnoin, ja Kiinassa vallitsevat hintatasot osoittavat tämän. Kiinan viranomaisten ja valtio-omisteisten yritysten toimien vuoksi yksityisten toimittajien ainoana vaihtoehtona on julkisten elinten käytäntöjen noudattaminen, ja tämä käytännössä asettaa niille tietyn tehtävän tai velvoitteen. Kiinan viranomaisten politiikka, joka toteutetaan etenkin suunnitelmien ja alv:n manipuloinnin kautta, rajoittaa vakavalla tavalla yksityisten toimittajien vapautta tämän tehtävän tai velvoitteen suhteen.
(97)
Kun kaikki edellä mainitut tekijät otetaan huomioon, voidaan päätellä, että Kiinan viranomaisten soveltamat vientirajoitukset, viranomaissuunnitelmat ja valtio-omisteisten yritysten hallitseva asema rajoittavat kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisten toimittajien vapautta ja velvoittavat nämä toimimaan muulla kuin kaupallisella tavalla ja hyväksymään taloudellisesti irrationaalisia (markkinatasot alittavia) hintoja, mitä ne eivät tekisi vapailla ja avoimilla markkinoilla. Tämä vahvistaa sen, että kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen toimittamista (muun muassa orgaanisella aineella pinnoitetun teräksen sektorille) koskeva viranomaisten politiikka ulottuu myös yksityisiin toimittajiin.
(98)
Lisäksi, kun otetaan huomioon edellä esitetty analyysi, komissio päätteli asiakirjakokonaisuudessa olevan näytön ja muiden julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella, että Kiinan viranomaiset perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iii alakohdan ja 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iv alakohdan mukaisesti valtuuttavat ja määräävät kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisiä kiinalaisia tuottajia tarjoamaan hyödykkeitä ja toimimaan samalla tavalla kuin valtio-omisteiset teräsyritykset.
f) Etu (yksityiset toimittajat)
(99)
Komissio totesi, että kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityiset toimittajat toimivat Kiinan viranomaisten valtuuttamina ja määrääminä, ja tutkimus osoitti, että kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisomistuksessa olevien toimittajien hinnat on mukautettu valtio-omisteisten yritysten hintoihin (ks. edellinen jakso).
(100)
Tämä huomioon ottaen päätellään, että etua ja tuen erityisyyttä koskevat valtio-omisteisten yritysten osalta tehdyt päätelmät, jotka koskevat kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen toimittamista alle markkinahintojen, soveltuvat kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen toimittamisen osalta myös yksityisomistuksessa oleviin toimittajiin.
g) Tutkimuksen havainnot
(101)
Tästä ohjelmasta on koitunut etua kahdelle otokseen kuuluneelle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Yksi vientiä harjoittava tuottaja (Panhua Steel Group) on saanut etua kuumavalssatun teräksen toimituksista riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan, ja toinen vientiä harjoittava tuottaja (Huadong Steel Group) on saanut etua kylmävalssatun teräksen toimituksista riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan.
h) Tuen määrän laskeminen
(102)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Etu lasketaan kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen ostojen todellisten ostoarvojen ja asianmukaisten vertailuarvojen välisten erotusten summan perusteella. Tulokseksi saatu määrä jaettiin tämän jälkeen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tutkimusajanjakson kokonaismyynnin liikevaihdolle, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(103)
Koska kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen markkinat Kiinassa ovat vääristyneet, kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen maailmanmarkkinahintoja pidettiin asianmukaisena perustana kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen vertailuhintojen laskennalle. Erilaisten teräsalan julkaisujen (SBB ja MEPS) perusteella valittiin viiden maan/alueen (Euroopan, Yhdysvaltojen, Turkin, Japanin ja Brasilian) kotimarkkinahinnat ilman veroja. Voidakseen määrittää edustavan vertailuarvon komissio valitsi suurimmat markkinat kunkin asiaan kuuluvan maantieteellisen alueen osalta, toisin sanoen Euroopan (EU), Pohjois-Amerikan (Yhdysvallat), Latinalaisen Amerikan (Brasilia), Aasian (Japani) ja Lähi-idän/Pohjois-Afrikan (Turkki) osalta. Tutkimusajanjakson kuukausittaisista keskihinnoista kunkin viiden maan/alueen osalta laskettiin aritmeettinen keskiarvo, jotta saataisiin kuukausittaiset vertailuhinnat. Valituissa viidessä maassa/alueella ei esiintynyt korkeimpia hintoja tutkimusajanjakson aikana, ne ovat kaikki WTO:n jäseniä, ne ovat kymmenen suurimman terästuottajan joukossa maailmanlaajuisesti ja ne sijaitsevat eri mantereilla. Saatuja vertailuhintoja voidaan näin ollen pitää kohtuullisina ja asianmukaisina.
(104)
Otokseen sisältyneille vientiä harjoittaville tuottajille tämän järjestelmän osalta vahvistetut tukiprosentit tutkimusajanjaksolla ovat 23,02 prosenttia (Huadong Group) ja 27,63 prosenttia (Panhua Group).
(105)
Otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten painotettu keskimääräinen tukiprosentti on 25,37 prosenttia.
(106)
Koska yhteistyössä toimimisen aste oli matala, kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi vahvistetaan tämän järjestelmän osalta korkein tukiprosentti, joka vahvistettiin otokseen kuuluneeseen yhteistyössä toimineeseen yritykseen etuyhteydessä olevalle yksikölle, toisin sanoen 32,44 prosenttia.
3.3.1.2 Maankäyttöoikeuksien tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
a) Johdanto
(107)
Valituksen tekijä väitti, ettei Kiinassa ole toimivia maamarkkinoita ja että yritysten maankäytöstä maksamat summat ovat huomattavasti alle tavanomaisten markkinahintojen. Tukien vastaiseen menettelyyn liittyvään kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa Kiinan viranomaiset väittivät, että Kiinan maanhallintalain mukaan kaupunkialueiden maa on valtion omistuksessa ja maaseutu- ja lähiöalueiden maa - jollei valtio muuta määrää - on viljelijöiden yhteisomistuksessa. Kiinan viranomaiset väittivät, että maassa on standardoidut hallittuun kilpailuun perustuvat maamarkkinat, joissa maankäyttöoikeuksista on käytävä julkista kauppaa maamarkkinoita koskevan lain mukaan. Kiinan viranomaiset väittivät myös, että maata voi saada teolliseen ja kaupalliseen käyttötarkoitukseen korvausta vastaan avoimilla markkinoilla tarjousten tekemisen, huutokaupan ja kilpailun kautta. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tietoa maankäyttöoikeuksien tosiasiallisista hinnoista, hallituksen vahvistamista maan vähimmäishinnoista, jotka mainittiin tukien vastaiseen menettelyyn liittyvään kyselylomakkeeseen annetussa vastauksessa ja tarkastuskäynnin aikana.
(108)
Tarkastuksen aikana komissio pyysi Kiinan viranomaisilta näyttöä, joka tukisi sen väitettä, jonka mukaan kaiken teollisuuskäyttöön tarkoitetun maan jakaminen Kiinassa perustuisi tarjouskilpailuihin, hintanoteeraukseen tai huutokauppaan. Kiinan viranomaiset eivät kyenneet esittämään tällaista näyttöä tarkastuskäynnin aikana, mutta joitakin asiaa koskevia tietoja toimitettiin tarkastuskäynnin jälkeen. Saatu näyttö osoittaa kuitenkin otokseen kuuluvien vientiä harjoittavien tuottajien osalta ainoastaan sen, että kolmestatoista maankäyttöoikeuksia koskevasta liiketoimesta ainoastaan kuusi perustui tarjous- tai huutokauppamenettelyyn. Komission pyytämiä tietoja huutokauppa-/tarjousmenettelyn osallistujista ei toimitettu, ja itse asiassa kaikissa tapauksissa yrityksen maksama lopullinen hinta oli sama kuin paikallisviranomaisten mielivaltaisesti asettama hinta.
(109)
Perustuen oletukseen, ettei maalla ole markkinahintaa Kiinassa, komissio pyysi myös Kiinan viranomaisilta näkemyksiä mahdollisista vertailuarvoista. Siinä vaiheessa kun kyselylomake lähetettiin Kiinan viranomaisille, kyse oli vain oletuksesta eikä missään nimessä havainnosta tai päätelmästä; Kiinan viranomaiset kuitenkin ilmaisivat näkemyksenään, että tämä oletus on virheellinen, eivätkä ne toimittaneet mahdollisia vertailuarvoja. Kiinan viranomaiset väittivät myös, että valituksessa oli seuraavanlainen puute: vaikka valituksen tekijä toisaalta väittää, ettei Kiinassa ole maamarkkinoita ja että sen vuoksi olisi käytettävä maan ulkopuolista vertailuarvoa, se väittää lisäksi, että valtio-omisteiset yritykset saavat valtiolta maata suotuisammin ehdoin kuin yksityiset yritykset. Ne ehdottivat, että jos vertailuarvoon pitäisi turvautua, vertailuarvona olisi käytettävä niiden kiinalaisten yritysten maksamia hintoja, joita "ei suosita". Ne eivät kuitenkaan toimittaneet tietoja näistä hinnoista. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että valituksen tekijä väitti, että Kiinan maankäyttöoikeusmarkkinat ovat kokonaisuudessaan vääristyneet ja että sekä valtio-omisteiset että yksityiset orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat ovat saaneet maankäyttöoikeuksia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan.
b) Oikeusperusta
(110)
Maankäyttöoikeuksien myöntäminen kuuluu Kiinan kansantasavallan maanhallintalain ja omaisuutta koskevan lain piiriin.
c) Käytännön toteutus
(111)
Maanhallintalain 2 §:n mukaan kaikki maa on valtion omistamaa, koska Kiinan perustuslain ja asiaa koskevan lainsäädännön mukaan kaikki maa kuuluu kollektiivisesti Kiinan kansalle. Maata ei voi myydä, mutta maankäyttöoikeuksia voidaan myöntää lain mukaisesti. Valtion viranomaiset myöntävät näitä oikeuksia julkisten tarjouskilpailujen, hintanoteerausten tai huutokauppojen kautta.
d) Tutkimuksen havainnot
(112)
Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ovat ilmoittaneet tietoja hallussaan olevasta maasta sekä useimmista maankäyttöoikeuksia koskevista sopimuksista/todistuksista, mutta Kiinan viranomaiset toimittivat vain vähän tietoja maankäyttöoikeuksien hinnoittelusta.
(113)
Kuten edellä mainittiin, Kiinan viranomaiset väittivät, että maankäyttöoikeudet myönnetään Kiinassa tarjousten, huutokauppojen ja kilpailujen kautta. Tästä säädetään myös omaisuutta koskevan Kiinan kansantasavallan lain 137 §:ssä (42).
(114)
Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tietojen tarkistuksen yhteydessä kuitenkin havaittiin, että Kiinan viranomaisten kuvaama järjestelmä ei käytännössä aina toimi kuvatulla tavalla. Esimerkiksi (Panhua Group Co. Ltd -ryhmittymään kuuluvan) Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd. -yrityksen virkailijat vahvistivat, että sen kuudesta maankäyttöoikeuksia koskevasta ostotapahtumasta neljässä ei käytetty tarjousmenettelyä. Chongqing Wanda oli ainoa osallistuja, ja yrityksen maksama lopullinen hinta oli tarkalleen sama kuin paikallisen maaresurssiviranomaisen mielivaltaisesti asettama alustava hinta. Kahden muun maankäyttöoikeuksia koskevan tapauksen yhteydessä käytettiin tarjousmenettelyä, mutta näyttöä tästä ei saatu yritykseltä eikä Kiinan viranomaisilta. Kiinan viranomaisten tarkastuskäynnin jälkeen toimittamien asiakirjojen perusteella vaikuttaa siltä, että myös näissä kahdessa tapauksessa maankäyttöoikeudet ostettiin hinnalla, joka oli tarkalleen sama kuin paikallisen maaresurssiviranomaisen asettama hinta. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd (joka myös kuuluu Panhua Group Co. Ltd -ryhmittymään) sai maankäyttöoikeudet kolmeen kohteeseen siten, että ne siirrettiin sille yksityisiltä yrityksiltä Panhua Group Co. Ltd -ryhmittymän osakkeita vastaan.
(115)
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd hankki maankäyttöoikeutensa kahdessa tapauksessa Xiaoshanin maakunnan paikalliselta maaresurssiviranomaiselta ja yhdessä tapauksessa yksityiseltä yritykseltä. Tarjousmenettelyä tai huutokauppaa koskevia todisteita ei ollut mahdollista toimittaa, sillä Kiinan viranomaisten mukaan ennen 1 päivää syyskuuta 2006 tapahtuneista maankäyttöoikeuksia koskevista liiketoimista ei ollut saatavilla vahvistusasiakirjoja, eivätkä Kiinan viranomaiset itse asiassa vahvistaneet tai kieltäneet sitä, että liiketoimissa olisi käytetty tarjousmenettelyä tai huutokauppaa.
(116)
Menettelyä koskevat havainnot vahvistavat, ettei maaoikeuksien myöntämistä ja hankkimista koskeva tilanne Kiinassa ole selvä eikä avoin ja että viranomaiset asettavat hinnat usein mielivaltaisesti. Viranomaiset asettavat hinnat kaupunkialueiden maapohjaa koskevan arviointijärjestelmän (Urban Land Evaluation System) mukaisesti. Järjestelmän arviointikriteerien mukaan viranomaisten on teollisuusmaan hintoja asettaessaan muun muassa otettava huomioon teollisuuspolitiikan näkökohdat. Lisäksi ainakin terässektorilla teollisuusmaan käyttömahdollisuus rajoitetaan laissa ainoastaan yrityksiin, jotka noudattavat valtion vahvistamaa teollisuuspolitiikkaa (43).
(117)
Myös valituksen tekijän toimittamat riippumattomat tiedot viittaavat siihen, että Kiinassa maata luovutetaan alle normaalien markkinahintojen (44).
e) Päätelmä
(118)
Kiinan viranomaisten tarjoamia maankäyttöoikeuksia olisi pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iii alakohdan ja 3 artiklan 2 alakohdan mukaisesti tukena hyödykkeiden tarjoamisen muodossa, josta on koitunut etua vastaanottaville yrityksille. Kuten edellä johdanto-osan 114-115 kappaleessa selitetään, Kiinassa ei ole toimivia maamarkkinoita, ja ulkoisen vertailuarvon käyttö osoittaa, että yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien maankäyttöoikeuksista maksamat summat ovat huomattavasti alle tavanomaisten markkinahintojen. Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 4 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti, sillä teollisuusmaan käyttömahdollisuus rajoitetaan laissa ainoastaan yrityksiin, jotka noudattavat valtion vahvistamaa teollisuuspolitiikkaa, ainoastaan tietyt liiketoimet toteutettiin tarjousmenettelyn perusteella, viranomaiset asettavat hinnat usein ja julkisten viranomaisten käytännöt tällä alalla ovat epäselviä ja läpinäkymättömiä.
(119)
Tämän vuoksi tätä tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena.
f) Tuen määrän laskeminen
(120)
Koska päätelmänä oli, että Kiinan tilanne ei maankäyttöoikeuksien osalta perustu markkinoihin, vaikuttaa siltä, ettei Kiinassa ole saatavilla yksityisiä vertailuarvoja. Sen vuoksi Kiinan kustannusten tai hintojen oikaiseminen ei ole mahdollista. Näissä olosuhteissa katsotaan, että Kiinassa ei ole maamarkkinoita ja perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti ulkoisten vertailuarvojen käyttö etuuden mittaamista varten on perusteltua. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä eivätkä esittäneet ehdotuksia ulkoisesta vertailuarvosta, komission oli hyödynnettävä käytettävissä olevia tietoja asianmukaisen ulkoisen vertailuarvon vahvistamiseksi. Tältä osin pidettiin asianmukaisena käyttää vertailuarvona Taiwanin erilliseltä tullialueelta saatuja tietoja.
(121)
Komissio katsoo, että maan hinnat Taiwanissa tarjoavat parhaan likiarvon niistä Kiinan alueista, joilla yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat sijaitsevat. Suurin osa vientiä harjoittavista tuottajista on sijoittautunut Kiinan itäosaan kehittyneisiin maakuntiin, joissa BKT on korkea ja väestöntiheys suuri.
(122)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koitunut etu lasketaan ottaen huomioon kunkin yrityksen maankäyttöoikeuksista maksaman summan ja taiwanilaisen vertailuarvon perusteella normaalisti maksettavan summan välinen erotus.
(123)
Laskelmissaan komissio käytti Taiwanille vahvistettua keskimääräistä maan hintaa neliömetriä kohti oikaistuna valuutan arvon heikkenemisellä ja BKT:n kehityksellä maankäyttöoikeuksia koskevien sopimusten tekopäivästä lukien. Teollisuuskäyttöön tarkoitetun maan hintoja koskevat tiedot saatiin Taiwanin talousministeriön teollisuusviraston verkkosivulta. Valuutan arvon heikkeneminen ja BKT:n kehitys laskettiin Taiwanin inflaatioasteen ja asukaskohtaisen BKT:n kehityksen perusteella nykyhintoina Yhdysvaltain dollareina (saatu Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n julkaisusta "2011 World Economic Outlook"). Perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuen määrä (osoittaja) on jaettu tutkimusajanjaksolle käyttäen tavanomaista teolliseen käyttöön tarkoitettujen maankäyttöoikeuksien käyttöaikaa Kiinassa; tämä käyttöaika on 50 vuotta. Tämä määrä jaettiin tämän jälkeen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tutkimusajanjakson kokonaismyynnin liikevaihdolle, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(124)
Yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille tämän järjestelmän osalta vahvistetut tukiprosentit tutkimusajanjaksolla ovat 0,34 prosenttia (Huadong Group) ja 1,12 prosenttia (Panhua Group).
(125)
Otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten painotettu keskimääräinen tukiprosentti on 0,73 prosenttia.
(126)
Koska yhteistyössä toimimisen aste oli matala, kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi vahvistetaan tämän järjestelmän osalta korkein tukiprosentti, joka vahvistettiin otokseen kuuluneeseen yhteistyössä toimineeseen yritykseen etuyhteydessä olevalle yksikölle, toisin sanoen 1,36 prosenttia.
3.3.1.3 Ohjelmat, joihin sisältyy veden toimitus riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
a) Johdanto
(127)
Valituksessa väitettiin, että veden hinnoista Kiinassa päättävät yksinomaan julkiset viranomaiset ja että hintarakenne asetetaan makrotason teollisuuspolitiikan mukaisesti. Siinä myös kerrottiin, että veden hinnat vaihtelivat alueittain ja että niissä oli myös yrityskohtaisia eroja. Valituksessa väitettiin, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat olivat todennäköisesti saaneet etua veden toimittamisesta riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan korkean arvonlisän tarjoavien terästuotteiden tuottamista edistävän politiikan mukaisesti.
(128)
Kiinan vesihuoltoa ja -markkinoita hallinnoivat NDRC, vesivaroista vastaava ministeriö ja ympäristöministeriö. Vesimarkkinat ovat edelleen pitkälti paikallisten valtio-omisteisten yritysten hallinnassa, vaikka julkisten toimittajien monopoliasema on alkanut purkautua ulkomaisten investointiyritysten tultua mukaan joidenkin kaupunkien vesihuoltohankkeisiin. Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan kyenneet toimittamaan yksityiskohtaista luetteloa veden toimittajista, näiden toimitusalueista ja toimitusmääristä (ks. jäljempänä 129 kappale), ja niiden vastaukseen sisältyi ainoastaan luettelo veden toimittajista otokseen kuuluvien vientiä harjoittavien tuottajien alueilla.
(129)
Hinnoittelun osalta NDRC laatii varsinaisen hinnoittelupolitiikan ja paikallisviranomaiset asettavat veden paikalliset hinnat kuulemismenettelyn jälkeen; tavoitteena on vesivarojen kestävä käyttö. Hinnat perustuvat kustannuksiin sekä paikallisten veden toimittajien saamaan kohtuulliseen voittoon. Kiinan viranomaiset toimittivat hintaluettelot niiden kuntien osalta, joissa otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat olivat sijoittautuneina. Lisäksi todettiin, että kunnallisia hintoja sovelletaan yhtenäisesti kaikkiin teollisuuskäyttäjiin eivätkä ne vaihtele yrityksen tai käyttäjän mukaan.
b) Tutkimuksen havainnot
(130)
Tutkimuksessa vahvistui, että NDRC asettaa veden perushinnan, ja kunnalliset hallintoviranomaiset asettavat kuntakohtaiset hinnat useiden muuttujien (esimerkiksi jakelukustannukset, voitto ja kohtuullinen ylijäämä) perusteella. Veden hintaan lisätään samoin kuntatasolla asetettava jäteveden käsittelymaksu.
(131)
Vaikka veden perushintaa, jäteveden käsittelymaksua ja muita mahdollisia paikallislisiä sovelletaan kaikkiin samoihin ryhmiin kuuluviin käyttäjiin, kävi ilmi, että toinen kahdesta otokseen kuuluneesta viejästä, Zhejiang Huadong Group, ei maksanut jäteveden käsittelymaksua.
(132)
Viejä väitti maksaneensa maksun kertasummana ympäristönsuojeluviranomaiselle (Environment Protection Bureau). Seuraavien kolmen syyn vuoksi ei kuitenkaan voida katsoa, että tämä maksu olisi korvannut jäteveden käsittelymaksun: 1) virallisessa asiakirjassa lukee "jäteveden päästömaksu", ei "jäteveden käsittelymaksu", 2) maksu ei ole suhteessa todelliseen veden kulutukseen, 3) maksettu kokonaissumma on varsin pieni verrattuna summaan, joka olisi pitänyt maksaa, jos todelliseen veden kulutukseen perustuva jäteveden käsittelymaksu olisi laskutettu.
c) Taloudellinen tuki
(133)
Zhejiang Huadong Group sai perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea viranomaisten toimittaessa sille vettä paikallisen julkisen vesihuoltoyrityksen (Hangzhou Xiaoshan Water Supply Co. Ltd.) kautta. Tässä on kyse julkisten viranomaisten taloudellisesta tuesta siten, että viranomaiset antavat käyttöön muita kuin yleisiin perusrakenteisiin kuuluvia hyödykkeitä perusasetuksessa tarkoitetulla tavalla. Vaihtoehtoisesti tämä voitaisiin tulkita myös 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuksi julkisten viranomaisten saamatta jääneeksi tuloksi, koska julkinen elin ei kantanut tuloja, jotka muuten olisi maksettava.
d) Etu
(134)
Huadong Steel Group sai perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdassa tarkoitettua etua viranomaisten toimittaessa sille vettä riittämättömänä pidettävää vastinetta vastaan. On todettu, että tämä viejä ei ole maksanut tähän käyttäjäryhmään tavanomaisesti sovellettavaa täyttä hintaa veden toimituksesta, sillä veden hintaan sisältyvää jäteveden käsittelymaksua ei ole maksettu.
e) Tuen erityisyys
(135)
Tuki, joka on annettu veden toimituksen muodossa yhdelle vientiä harjoittavista tuottajista, on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla, sillä jäteveden käsittelymaksua ei ole jätetty perimättä kaikilta yrityksiltä. Vaikka ei ole olemassa lainsäädäntöä, joka rajoittaisi tämän tuen tiettyihin yrityksiin, tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottavan tietyn yrityksen mahdollisuus saada vettä riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan sekä ilmeinen paikallisviranomaisille annettu harkintavalta jättää perimättä osa vedestä tavanomaisesti maksettavasta hinnasta tekevät tuesta erityisen. Komissio ei kyennyt saamaan muuta näyttöä siitä, millä perusteella maksusta oli luovuttu, sillä vientiä harjoittava tuottaja ei kyennyt toimittamaan sitä.
f) Tuen määrän laskeminen
(136)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Etuutena pidetään tutkimusajanjakson aikana kertyneiden veden kulutukseen perustuvien maksamattomien jäteveden käsittelymaksujen kokonaissummaa. Tuen määrä (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tutkimusajanjakson kokonaismyynnin liikevaihdolle, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(137)
Zhejiang Huadong Group on saanut etua jäteveden käsittelymaksujen maksamattomuudesta. Sille vahvistettu tukiprosentti on 0,01 prosenttia.
(138)
Otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten painotettu keskimääräinen tukiprosentti on 0,01 prosenttia.
(139)
Koska yhteistyössä toimimisen aste oli matala, kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi vahvistetaan tämän järjestelmän osalta korkein tukiprosentti, joka vahvistettiin otokseen kuuluneille yhteistyössä toimineille yrityksille, toisin sanoen 0,01 prosenttia.
3.3.1.4. Ohjelma, johon sisältyy sähkön toimitus riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
a) Johdanto
(140)
Valituksessa väitettiin, että Kiinan viranomaiset ovat toimittaneet sähköä riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan soveltaen etuuskohteluun perustuvia hintoja. Valituksen mukaan sähkön hinnat asetettiin eri tavoin eri maakunnissa ja etuuskohteluun perustuvia hintoja käytettiin teollisuuspolitiikan välineenä, sillä niillä kannustettiin korkean lisäarvon tuovia terästuotteita ja pyrittiin vähentämään vanhentunutta tuotantokapasiteettia.
(141)
NDRC on vastuussa sähkömarkkinoiden sääntelystä ja hinnoittelusta Kiinassa. Maakuntien välisten ja maakunnallisten sähköverkkojen toiminnasta vastaa kaksi valtio-omisteista toimittajaa: State Grid Corporation of China ja China Southern Power Grid Corporation. Sähkön kuntatason toimittajat ovat näiden kahden yrityksen tytäryrityksiä. Kiinassa ollaan muutaman kokeiluhankkeen kautta ottamassa käyttöön kilpailumekanismia, mutta sen vaikutukset ovat tässä vaiheessa vielä olemattomia.
(142)
NDRC asettaa sähkön hinnat menettelyssä, jonka vaiheita ovat kustannusten tarkastelu, asiantuntija-arviot, julkiset kuulemiset sekä lopullisten hintojen määrittely ja julkaiseminen. NDRC julkaisee kussakin maakunnassa sovellettavat hinnat tiedotteissa, ja paikalliset hintaviranomaiset julkaisevat tiedotteet paikallistasolla ja panevat näin täytäntöön NDRC:n keskustasolla päättämät hinnat. Lopullinen hinta perustuu ostokustannuksiin, siirtokustannuksiin ja -hävikkiin sekä viranomaisten lisämaksuihin. Hinnat eriytetään maakunnittain paikallisen tilanteen ja eri maakunnissa sovellettavien poliittisten tavoitteiden mukaan. Eri loppukäyttäjäryhmille (esimerkiksi asukkaille, teollisuuskäyttäjille) asetetaan eri hinnat. Hintoja eriytetään lisäksi erilaisten teollisuuskäyttäjien mukaan Kiinan viranomaisten vahvistaman teollisuuspolitiikan perusteella, ja ne otetaan huomioon NDRC:n päätökseen nro 40 (2005) sisältyvässä taulukossa (ks. lisätietoja 182 kappaleessa). NDRC:n luettelon mukaan kannustettuihin yrityksiin kuuluvat käyttäjät maksavat sähköstä perushinnan, kun taas vanhentuneet tai kielletyt yritykset maksavat perushinnan lisäksi lisämaksun. Käyttäjiä, jotka eivät kuulu mihinkään luettelossa esitetyistä ryhmistä, pidetään sallittuina käyttäjinä, ja myös ne maksavat perushinnan ilman lisämaksuja. Orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat kuuluvat yleensä NDRC:n päätöksen nro 40 mukaisesti kannustettujen yritysten ryhmään.
b) Yhteistyön puuttuminen
(143)
Komissio pyysi kiinan viranomaisia toimittamaan tiedot sähkömarkkinoiden sääntelykehyksestä ja sähkön hinnoittelusta sekä eri elinten ja yksiköiden roolista. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet kaikkia asiaa koskevia NDRC:n ja paikallisten hintaviranomaisten hinnoittelupäätöksiä, puutteita oli sekä otokseen kuulumattomien että otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Kiinan viranomaiset eivät myöskään kuvanneet tarkasti NDRC:n ja paikallisten hintaviranomaisten roolia hinnoittelussa. Komissio tiedotti 12 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä Kiinan viranomaisille näistä puutteista otokseen kuuluvien vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Tarkastuskäyntien jälkeen todettiin myös, että Kiinan viranomaiset olivat ilmoittaneet virheellisen sähkön hinnan yhden otokseen kuuluneen yhteistyössä toimineen viejän osalta.
c) Tutkimuksen havainnot
(144)
Tutkimuksessa vahvistui, että NDRC asettaa eri maakunnissa sovellettavat sähkön hinnat. Todennettiin, että paikalliset hintaviranomaiset toimivat ainoastaan NDRC:n keskustasolla tekemän päätöksen toimeenpanijana. Tätä tukee myös se tosiasia, että NDRC antaa tiedotteita, joissa se vahvistaa todelliset hinnat kunkin maakunnan osalta, ja paikalliset hintaviranomaiset siirtävät nämä tiedot virallisesti paikallisiin tiedotteisiin, jotka ne hyväksyvät ja joita noudatetaan paikallistasolla. Tutkimuksessa todettiin myös, että tiettyihin sektoreihin ja/tai tietyillä maakunta- tai paikallistasoilla sovellettavat erilaiset sähkön hinnat asetetaan tiettyjen tekijöiden perusteella; näitä tekijöitä ovat muun muassa teollisuuspolitiikan tavoitteet, jotka vahvistetaan keskus- ja paikallisviranomaisten laatimissa viisivuotissuunnitelmissa ja sektorikohtaisissa suunnitelmissa.
(145)
Otokseen kuuluneisiin yhteistyössä toimineisiin viejiin kohdistunut tutkimus osoitti, että yksi niistä - Chongqing Wanda Steel Strip, jäljempänä "CWSS" - sai etua sähkön hinnasta, joka oli matalampi kuin suuriin teollisuuskäyttäjiin yleensä sovellettava hinta. Kävi ilmi, että tietyllä alueella, johon tämä viejä on sijoittautunut, tiettyjen teollisuuskäyttäjien alaryhmä - johon myös tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajat kuuluivat - oli oikeutettu matalampaan sähkön hintaan.
d) Taloudellinen tuki
(146)
Yksi otokseen kuuluneista yhteistyössä toimineista viejistä (CWSS) sai perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea viranomaisten toimittaessa sille sähköä paikallisen julkisen sähkön toimittajan kautta. Tässä on kyse julkisten viranomaisten tuesta siten, että viranomaiset antavat käyttöön muita kuin yleisiin perusrakenteisiin kuuluvia hyödykkeitä perusasetuksessa tarkoitetulla tavalla.
e) Etu
(147)
CWSS sai perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdassa tarkoitettua etua viranomaisten toimittaessa sille sähköä riittämättömänä pidettävää vastinetta vastaan. On vahvistettu, että tämä viejä oli oikeutettu hintaan, joka oli matalampi kuin suuriin teollisuuskäyttäjiin yleisesti sovellettava hinta.
f) Tuen erityisyys
(148)
Yhdelle yhteistyössä toimineelle viejälle sähkön toimituksen muodossa annettu tuki on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityistä tukea. Matalampi sähkön hinta vahvistetaan asianomaisessa NDRC:n tiedotteessa ja siirretään paikallisen hintaviranomaisen julkaisemaan tiedotteeseen, toisin sanoen keskusviranomainen antaa toimeksiannon, jota hallinnoidaan paikallistasolla. Tämä matalampi hinta rajataan tietyillä sektoreilla toimiviin tiettyihin yrityksiin (lähinnä ferroseoksia sähkömasuunissa tuottaviin yrityksiin ja lannoiteyrityksiin), jotka kuuluvat suurikokoisten teollisuuskäyttäjien alaryhmään. Sen vuoksi tämä matalampi hinta on oikeudellisesti rajoitettu näihin ryhmiin kuuluviin yrityksiin perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
(149)
Tuki on lisäksi rajoitettu tiettyyn alueeseen, sillä sitä sovelletaan vain tietyllä pienellä maantieteellisessä alueella, johon vientiä harjoittava tuottaja on sijoittautunut. Tämä alue on keskusviranomaisten antaman lainsäädännön - Kiinan läntisiin alueisiin sovellettavaa kehittämispolitiikkaa koskeva valtioneuvoston kiertokirje (Circular of the State Council Concerning Several Policies on Carrying out the Development of China's Vast Western Regions) - mukainen kannustettu alue (lisätietoja jäljempänä 233 kappaleessa). Kiertokirjeessä mainitaan nimenomaan, että sähkön siirtoa ja toimitusta koskeva hintajärjestelmä on väline, jonka avulla saadaan aikaan kehitystä tietyillä sektoreilla. Koska keskusviranomainen asettaa tällä alueella sovellettavat sähkön hinnat, tuki on myös alueellisesti erityistä perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
g) Tuen määrän laskeminen
(150)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vientiä harjoittaville tuottajille koitunut etu on laskettu ottamalla todellisen Kwh-kohtaisen sähkön hinnan ja suuriin teollisuuskäyttäjiin normaalisti sovellettavan Kwh-kohtaisen hinnan välinen erotus ja kertomalla se tutkimusajanjakson aikana käytetyn sähkön määrällä. Tämä määrä (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tutkimusajanjakson kokonaismyynnin liikevaihdolle, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(151)
Tästä matalammasta sähkön hinnasta on hyötynyt yksi otokseen kuuluneista yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavista tuottajista, toisin sanoen CWSS, joka kuuluu Panhua Group -yritysryhmittymään. Panhua Group -ryhmittymälle vahvistettu tukiprosentti on 0,14 prosenttia.
(152)
Otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten painotettu keskimääräinen tukiprosentti on 0,07 prosenttia.
(153)
Koska yhteistyössä toimimisen aste oli matala, kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi vahvistetaan tämän järjestelmän osalta korkein tukiprosentti, joka vahvistettiin otokseen kuuluneeseen yhteistyössä toimineeseen yritykseen etuyhteydessä olevalle yksikölle, toisin sanoen 0,17 prosenttia.
3.3.1.5 Erilaisten hyödykkeiden tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
(154)
Valituksessa viitattiin useisiin muihin hyödykkeisiin, joita Kiinan viranomaiset toimittivat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille valtio-omisteisten yritystensä kautta. Siinä lueteltiin joukko yksilöityjä liiketoimia, jotka koskivat useiden valtio-omisteisten yritysten tuottamien terästuotosten toimittamista, muun muassa rautarikastetta, pellettejä, sintrattua malmia, romua, aihioita, seoksia sekä monia muita. Valituksessa osoitettiin, että näiden hyödykkeiden toimitushinta määritettiin erilaisten tekijöiden ja/tai vertailuarvojen perusteella ja että käytössä oli hintakattoja tai -mukautuksia, joita sovellettiin eri hyödykkeisiin sekä sen mukaan, koskiko liiketoimi toisiinsa etuyhteydessä olevia osapuolia.
(155)
Kiinan viranomaiset vastasivat, ettei tätä ohjelmaa sovellettu teräksen tuottajiin tutkimusajanjakson aikana. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet lisätietoa tästä ohjelmasta, komissio teki havaintonsa asiakirjakokonaisuudessa saatavilla olevien tietojen perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
(156)
Koska edellä mainittujen erilaisten hyödykkeiden hintoja ei voida pitää riittävänä vastikkeena, tämä ohjelma on tasoitustoimenpiteiden alainen perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iii alakohdan sekä 6 artiklan d alakohdan mukaisesti. Näiden hyödykkeiden toimittamista koskevat erilaiset liiketoimet ja niiden perustana olevat sopimukset - joita ei ollut saatavilla menettelyasiakirjoissa - olivat kuitenkin niin monimutkaisia, ettei komissio kyennyt tekemään selkeää päätelmää tästä ohjelmasta. Sen vuoksi komissio päätti keskeyttää tämän ohjelman arvioinnin.
3.3.2 ORGAANISELLA AINEELLA PINNOITETTUJA TERÄSTUOTTEITA VALMISTAVALLE TEOLLISUUDELLE TARJOTTAVAT EDULLISET LAINAT JA KOROT
a) Johdanto
(157)
Valituksen tekijä väitti, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat saavat etua siitä, että valtio-omisteiset liikepankit ja viranomaisten pankit tarjoavat niille matalia (tuettuja) korkotasoja Kiinan viranomaisten politiikan mukaisesti; politiikalla tuetaan ja kehitetään kiinalaisen terästeollisuuden laajentamista viisivuotissuunnitelmien mukaisesti.
b) Yhteistyön puuttuminen ja saatavilla olevien tietojen käyttö
(158)
Komissio pyysi Kiinan viranomaisilta tietoa sekä koko teollisuuden että tämän menettelyn kohteena olevan toimialan saamien lainojen osuuksista jaoteltuina seuraavien mukaan: pankit, joissa Kiinan viranomaiset ovat suurin tai ainoa osakkeenomistaja; pankit, joissa Kiinan viranomaisilla on omistusosuus mutta joissa se ei ole suurin omistaja; pankit, joissa Kiinan viranomaisilla ei ole osakeomistusta sekä pankit, jotka ovat ulkomaalaisomistuksessa. Kiinan viranomaiset vastasivat, etteivät ne pidä kirjaa valtio-omisteisten pankkien myöntämien lainojen summista ja prosenttiosuuksista eikä terästeollisuudelle myönnetyistä lainoista. Kiinan viranomaiset eivät ehdottaneet vaihtoehtoisia lähteitä näiden tietojen hankkimiseen.
(159)
Komissio pyrki myös hankkimaan tietoa valtion omistusosuuksista pankeissa ja rahoituslaitoksissa, mutta Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tietoja väittäen, etteivät ne pidä kirjaa näistä tiedoista. Vaikka on epätodennäköistä, etteivät Kiinan viranomaiset olisi tietoisia omistuksessaan olevasta omaisuudesta, todetaan, että julkisesti saatavilla olevien tietojen (45), (46) mukaan Kiinan viranomaiset ovat suurena osakkaana monissa Kiinaan sijoittautuneista suurimmista pankeista. Näin ollen viranomaisilla - kuten kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä tuottavien valtio-omisteisten yritysten tapauksessa - on pääsy pankkien yhtiöjärjestyksiin, joissa osakkuutta koskevien tietojen pitäisi olla tarkasti kuvattuina. Tässä yhteydessä todetaan lisäksi, että liikepankkeja koskevan vuoden 2003 lain 61 §:n mukaan pankkien on toimitettava taseet, tuloslaskelmat ja muut rahoitusselvitykset sekä tilastoraportit ja -asiakirjat valtioneuvoston pankkisääntelyelimelle ja Kiinan keskuspankille.
(160)
Komissio pyysi (erityisellä kyselylomakkeella - lisäys A) tietoja (johtokunta ja yhtiökokous, osakkaiden/johtajien kokousten pöytäkirjat, osakkaiden/johtajien kansalaisuudet, lainanantopolitiikka ja riskinarviointi yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettyjen lainojen osalta) myös valtion valvonnan rakenteesta kiinalaisissa pankeissa sekä viranomaisten politiikan tai etunäkökohtien edistämisestä terästeollisuuden alalla. Kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa Kiinan viranomaiset toimittivat kuitenkin vain yhden lisäyksen A, jossa oli yleistä tietoa (joka oli pääosin koottu pankkien verkkosivustoilta). Suurinta osaa lisäyksessä A pyydetyistä tiedoista ei toimitettu. Kiinan viranomaiset vastasivat joihinkin kysymyksiin todeten, ettei niillä ollut kyseisiä tietoja kyseisenä ajankohtana, ja joihinkin kysymyksiin ne vastasivat vain muutaman pankin osalta (esim. yhtiöjärjestys toimitettiin vain kahdeksan pankin osalta). Komissio toisti puutteista ilmoittavassa kirjeessä pyyntönsä ja kehotti Kiinan viranomaisia toimittamaan kaikki tiedot, joita kyselylomakkeessa alun perin pyydettiin. Puutteista ilmoittavaan kirjeeseen antamassaan vastauksessa Kiinan viranomaiset toimittivat joitakin lisätietoja. Vastaus oli kuitenkin edelleen hyvin epätäydellinen, ja monet pyydetyistä tiedoista (esimerkiksi valtion omistusosuus valtio-omisteisissa pankeissa, joidenkin kyselylomakkeessa lueteltujen pankkien yhtiöjärjestys, täydelliset vastaukset lisäyksen A kysymyksiin) jätettiin toimittamatta.
(161)
Komissio pyysi kyselylomakkeessa, puutteista ilmoittavassa kirjeessä sekä tarkastuskäynnillä Kiinan keskuspankin yleiskirjeitä, jotka koskevat rahoituslaitosten lainakorkopolitiikan laajentamista (YinFa [2003] No.250 ja YinFa [2004] No 251). Komissio sai tiedon yleiskirjeiden olemassaolosta edellisen tutkimuksen kuluessa. Yleiskirjeiden toimittamisen sijaan Kiinan viranomaiset pyysivät komissiota tutustumaan Kiinan keskuspankin verkkosivustoon ja hakemaan sieltä tietoa rahoituslaitosten lainakorkopolitiikasta. Tarkastuskäynnin aikana toimitettiin kaksi tätä koskevaa asiakirjaa, mutta ne olivat vain verkkosivustolta otettuja tulosteita. Huomattakoon, ettei Kiinan keskuspankin verkkosivustolla ollut yleiskirjeiden koko sisältöä.
(162)
Komissio pyysi, että tarkastuskäynnin aikana toimitettaisiin myös 8 päivänä kesäkuuta 2012 tehtyjä muutoksia koskeva Kiinan keskuspankin yleiskirje. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet yleiskirjettä; sen sijaan toimitettiin Kiinan keskuspankin verkkosivustolta tulostettuja yleisiä tietoja, jotka koskivat viitekorkojen muutoksia.
(163)
Komissio pyysi Kiinan viranomaisia myös järjestämään tiettyjen pankkien kanssa tapaamisia, jotta voitaisiin tarkistaa tiedot, jotka koskevat edullista lainanantoa orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden teollisuudelle. Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan järjestäneet tapaamisia, ja ne väittivät, etteivät ne voi puuttua valtio-omisteisten pankkien toimintaan järjestämällä tällaisia tapaamisia. On myös syytä huomata, että komissio totesi 7 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyssä tarkastuskäyntiä edeltävässä kirjeessä, että se olisi valmis aloittamaan tarkastuskäynnin päivää aikaisemmin ja itse asiassa varaamaan lisäaikaa tarkastukseen, jos Kiinan viranomaiset katsovat, että pankit kykenevät parhaiten esittämään edullista lainanantoa koskevia tarkennuksia ja selvityksiä. Komissio pyysi sen vuoksi Kiinan viranomaisia vahvistamaan pankkien läsnäolon ennen tarkastuskäyntiä, jotta tarkastusryhmä voisi tehdä tarvittavat järjestelyt. Kiinan viranomaiset totesivat 15 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyssä kirjeessään, että ne pyytäisivät edelleen pankkeja toimimaan yhteistyössä, mutta että ne eivät voineet pakottaa pankkeja yhteistyöhön. Komission tarkastusryhmälle ilmoitettiin lopulta vasta tarkastuskäynnin ensimmäisenä päivänä, että China Construction Bank -pankin edustaja oli käytettävissä kysymysten esittämistä ja selvityksiä varten. Koska komissiolle ei ollut tiedotettu tästä (vaikka sitä oli nimenomaan pyydetty tarkastuskäyntiä edeltävässä kirjeessä), oli mahdollista käsitellä ainoastaan yleisluontoisia kysymyksiä, ei sopimuksia ja lainaehtoja koskevia tarkennettuja kysymyksiä. Todettakoon, että China Construction Bank -pankin edustajan esittämien lausuntojen tueksi ei esitetty mitään todistusasiakirjoja sillä perusteella, että kaikki komission pyytämät asiakirjat olivat sisäiseen käyttöön tarkoitettuja luottamuksellisia asiakirjoja.
(164)
Kiinan viranomaisille ilmoitettiin perusasetuksen 28 artiklan 1 ja 6 kohdan mukaisista yhteistyöstä kieltäytymisestä aiheutuvista seuraamuksista. Yhteistyön puutteen vuoksi on ollut tarpeen käyttää toissijaisista lähteistä, myös valituksesta saatuja tietoja ja internetissä julkisesti saatavilla olevia tietoja niiden Kiinan viranomaisten asiakirjojen lisäksi, joita muut osapuolet ovat toimittaneet.
c) Tutkimuksen havainnot
(165)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että Kiinan rahoitusmarkkinoille on ominaista viranomaisten puuttuminen toimintaan, koska useimmat suurimmista pankeista ovat valtion omistuksessa. Kiinan viranomaiset toimittivat vain hyvin niukasti tietoja pankkien osakkeenomistuksesta/omistajuudesta Kiinassa. Kuten jäljempänä esitetään, komissio kuitenkin keräsi käytettävissä olevia tietoja voidakseen tehdä edustavia päätelmiä. Analysoidessaan sitä, ovatko pankit laitoksia (julkisia elimiä), joille on annettu viranomaisten toimivaltaa tai jotka käyttävät tällaista toimivaltaa, komissio etsi tietoja sekä valtion omistuksesta pankeissa että muista seikoista, kuten viranomaisten asemasta johtokunnissa, viranomaisten harjoittamasta pankkien toiminnan valvonnasta, viranomaisten politiikan tai etunäkökohtien edistämisestä ja pankkien perustamisesta (onko niillä perussääntö).
(166)
Käytettävissä olevista tiedoista pääteltiin, että valtio-omisteisilla pankeilla on Kiinassa suurin markkinaosuus ja ne ovat hallitsevia toimijoita Kiinan rahoitusmarkkinoilla. Deutsche Bankin vuonna 2006 tekemän Kiinan pankkisektoria koskevan tutkimuksen (47) mukaan valtion omistamien pankkien osuus saattaa olla yli 2/3 Kiinan markkinoista. WTO:n kauppapoliittisessa maatutkinnassa todettiin samasta asiasta, että valtion merkittävä omistajuus on huomionarvoinen seikka Kiinan rahoitussektorilla (48) ja että Kiinan pankkisektorin markkinarakenne on muuttunut vain vähän ja valtio-omisteisilla pankeilla on siinä hallitseva asema (49). On syytä huomata, että vaikuttaa siltä, että viisi suurinta valtio-omisteista liikepankkia (Agricultural Bank, Bank of China, Construction Bank of China, Bank of Communications sekä Industrial and Commercial Bank) edustavat yli puolta Kiinan pankkisektorista (50).
(167)
Komissio pyysi tietoja myös viranomaisten valvonnan rakenteesta näissä kiinalaisissa pankeissa sekä valtion politiikan tai etunäkökohtien edistämisestä terästeollisuuden alalla (esim. johtokunta ja yhtiökokous, osakkaiden/johtajien kokousten pöytäkirjat, osakkaiden/johtajien kansalaisuudet, lainanantopolitiikka ja riskinarviointi yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettyjen lainojen osalta). Kuten edellä johdanto-osan 160 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset toimittivat kuitenkin vain hyvin vähän tietoja tästä asiasta. Tämän vuoksi komission oli turvauduttava käytettävissä oleviin tietoihin. Se päätteli käytettävissä olevien tietojen perusteella, että nämä pankit ovat viranomaisten valvonnassa ja harjoittavat viranomaisten toimivaltaa niin, että niiden toiminnan voidaan katsoa kuuluvan valtiolle. Tiedot, joita käytettiin edellä mainittujen päätelmien tekemiseen, on saatu Kiinan viranomaisten toimittamista tiedoista, kiinalaisten pankkien vuosikertomuksista, jotka joko Kiinan viranomaiset toimittivat tai jotka olivat julkisesti saatavilla, Deutsche Bankin vuonna 2006 tekemästä Kiinan pankkisektoria koskevasta tutkimuksesta, Kiinaa koskevasta WTO:n poliittisesta katsauksesta (2010 ja 2012), Maailman pankin Kiina 2030 -raportista, yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saaduista tiedoista sekä valituksessa esitetyistä tiedoista. Ulkomaisista pankeista tehtyjen riippumattomien arvioiden mukaan ne edustavat niin vähäistä osaa Kiinan pankkisektorista, että niillä on merkityksetön asema politiikkaperusteisessa lainanannossa; asiaa koskevien tietojen mukaan osuus saattaisi olla niinkin pieni kuin 1 prosentti Kiinan markkinoista (51) Myös julkisesti saatavilla olevat asiaa koskevat tiedot vahvistavat, että kiinalaiset pankit, etenkin suuret liikepankit, nojautuvat edelleen valtion omistamiin osakkeenomistajiin ja valtioon pääoman kartuttamiseksi, jos pääomasta on puutetta luottokannan kasvun vuoksi (52).
(168)
Yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille luottoja myöntäneistä pankeista valtaosa on valtion omistuksessa. Käytettävissä olevien tietojen perusteella havaittiin, että ainakin 14 ilmoitetuista 17 pankista on valtion omistamia, mukaan luettuina suuret kiinalaiset liikepankit, kuten Bank of China, China Construction Bank ja Industrial and Commercial Bank of China. Komissio pyysi muista asiaan liittyvistä valtio-omisteisista pankeista samoja edellä mainittuja tietoja valtion valvonnasta ja valtion politiikan tai etujen ajamisesta terästeollisuuden alalla. Tällaisia yksityiskohtaisia tietoja ei toimitettu. Sen vuoksi päätellään, että edellä mainitut pankit ovat viranomaisten valvonnassa ja harjoittavat viranomaisten toimivaltaa niin, että niiden toiminnan voidaan katsoa kuuluvan valtiolle. Tämän vuoksi kiinalaisia valtio-omisteisia liikepankkeja olisi pidettävä julkisina eliminä.
(169)
Toinen osoitus Kiinan viranomaisten puuttumisesta Kiinan rahoitusmarkkinoihin on Kiinan keskuspankin rooli sen asettaessa korkoprosenttien määräytymistä ja vaihtelua koskevia rajoja. Tutkimuksessa vahvistettiinkin, että Kiinan keskuspankilla on erityissääntöjä, jotka sääntelevät korkoprosenttien kelluntaa Kiinassa. Käytettävissä olevien tietojen mukaan nämä säännöt vahvistetaan talletuksien ja lainojen korkoprosenttien mukauttamista koskevassa Kiinan keskuspankin yleiskirjeessä nro 251 (Yinfa [2004] No 251), jäljempänä "yleiskirje nro 251". Rahoituslaitoksia vaaditaan tarjoamaan lainoja koroilla, jotka ovat tietyn vaihteluvälin rajoissa Kiinan keskuspankin viitekorkoon nähden. Liikepankkien ja poliittisten pankkien kaupallisesti hallinnoimille lainoille ei ole koron ylärajaa vaan vain alaraja. Kaupunkien ja maaseudun luotto-osuuskunnille on sekä ylä- että alarajat. Edullisten lainojen ja lainojen, joiden osalta valtioneuvostolla on erityisiä säännöksiä, korot eivät kellu ylöspäin. Komissio pyysi Kiinan viranomaisilta selvityksiä yleiskirjeessä nro 251 olevista määritelmistä ja sanamuodoista sekä sitä edeltävästä lainsäädännöstä eli rahoituslaitosten luottoprosenttien kelluntarajojen laajentamista koskevasta Kiinan keskuspankin yleiskirjeestä nro 250 (YinFa [2003] No. 250). Kuten edellä johdanto-osan 161 ja 162 kappaleessa kuvataan, Kiinan viranomaiset kuitenkin kieltäytyivät näiden yleiskirjeiden toimittamisesta, ja tämän vuoksi komissio ei kyennyt todentamaan niiden sisältöä ja hakemaan selityksiä. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tästä asiasta merkityksellisiä tietoja, jotka olisivat viitanneet siihen, että tilanne on muuttunut vuoden 2011 toukokuun jälkeen, jolloin komissio sai päätökseen päällystettyä hienopaperia koskevan tukien vastaisen tutkimuksensa (53), vahvistetaan, että Kiinan keskuspankki osallistuu ja vaikuttaa korkotasojen asettamiseen valtio-omisteisissa liikepankeissa.
Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet näyttöä siitä, että päällystettyä hienopaperia koskevassa tukien vastaisessa tutkimuksessa todettu tilanne olisi muuttunut, ja sen vuoksi saatavilla olevien tietojen ja muun edellä mainitun näytön perusteella pääteltiin, että korkotasojen määrittämismenetelmää koskevan tilanteen pitäisi pysyä samana koko tutkimusajanjakson ajan.
(170)
Komissio pyrki myös analysoimaan, valtuuttavatko tai määräävätkö Kiinan viranomaiset kiinalaiset yksityisomistuksessa olevat liikepankit myöntämään edullisia (tuettuja) lainoja orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
(171)
Valtion osallistumista pankkisektorille koskevan edellä olevan jakson (165-169 kappale) perusteella on selvää, että Kiinan viranomaisten politiikkana on tarjota edullista lainanantoa orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden sektorille, sillä julkiset elimet (valtio-omisteiset liikepankit) (54) osallistuvat lainojen myöntämiseen ja niillä on hallitseva asema markkinoilla, minkä vuoksi ne kykenevät tarjoamaan lainoja markkinatason alittavilla korkoprosenteilla. Nyt tehtävänä on määrittää, ulottuuko tämä politiikka yksityisiin toimittajiin.
(172)
Liikepankkitoimintaa koskevaa [vuoden 2003] lakia sovelletaan samalla tavoin valtio-omisteisiin liikepankkeihin ja yksityisomistuksessa oleviin liikepankkeihin. Esimerkiksi tämän lain 38 §:ssä kaikkia liikepankkeja (näin ollen myös yksityisomistuksessa olevia) kehotetaan määrittämään lainakorko Kiinan keskuspankin vahvistaman lainakoron ylä- ja alarajan puitteissa, ja sen 34 §:n mukaan liikepankkien on toteutettava lainanantotoimintansa kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen tarpeiden pohjalta ja valtion teollisuuspolitiikan mukaisesti.
(173)
Myös rauta- ja terästeollisuuden kehittämispolitiikkaa koskevassa määräyksessä nro 35 ja etenkin sen 24 ja 25 §:ssä lainananto rajoitetaan vain niihin yrityksiin, jotka noudattavat rauta- ja terästeollisuuden kansallisia kehittämissuunnitelmia, eikä niissä tehdä eroa valtio-omisteisten ja yksityisomistuksessa olevien liikepankkien välillä.
(174)
Edellä mainitut (161 ja 162 kappale) Kiinan keskuspankin yleiskirjeet sitovat lisäksi myös yksityisomistuksessa olevia liikepankkeja.
(175)
Edellä esitetyt otteet pankkialaa koskevista laeista ja asetuksista osoittavat, että Kiinan viranomaisten politiikka, joka koskee edullista lainanantoa orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden sektorille, ulottuu myös yksityisomistuksessa oleviin liikepankkeihin, ja itse asiassa Kiinan viranomaiset kehottavat pankkeja toteuttamaan lainatoimintaansa kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen tarpeiden pohjalta ja valtion teollisuuspolitiikan mukaisesti (55).
(176)
Komissio pyysi Kiinan viranomaisilta asiaa koskevia tietoja voidakseen arvioida, kuinka kiinalaiset pankit toteuttavat orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita tuottavien yritysten luottoriskien arvioinnin ennen kuin ne tekevät päätöksen lainan myöntämisestä ja lainaehdoista. Komissio pyysi kyselylomakkeen lisäyksellä A tietoja muun muassa siitä, kuinka pankit ottavat riskin huomioon myöntäessään lainoja, kuinka lainanhakijan luottokelpoisuus arvioidaan, millaisia ovat pankkien eri yrityksiltä/toimialoilta Kiinassa veloittamat riskipreemiot, mitä tekijöitä pankki ottaa huomioon arvioidessaan lainahakemusta, millainen lainahakemus on ja millaista hyväksyntämenettelyä sovelletaan. Kiinan viranomaiset ja lomakkeessa nimetyt yksittäiset pankit eivät kuitenkaan toimittaneet mitään tätä asiaa koskevaa todistusaineistoa. Kiinan viranomaiset antoivat ainoastaan yleisluontoisia vastauksia, joiden tueksi ei esitetty minkäänlaista näyttöä siitä, että luottoriskiä tosiasiassa arvioitaisiin ollenkaan.
(177)
Komissio pyysi myös vastaavia tietoja yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja pyrki todentamaan tiedot otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien luona tehtyjen tarkastuskäyntien aikana. Molemmat otokseen kuuluneet vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät vastasivat, että pankit vaativat tiettyjä asiakirjoja ja tekevät jonkin tyyppisiä riskianalyysejä ennen lainojen myöntämistä. Ne eivät kuitenkaan kyenneet esittämään näyttöä väitteidensä tueksi. Tarkastuskäynnin aikana komissio pyysi näyttöä siitä, että pankit vaativat tällaisia asiakirjoja tai että yritykset toimittivat nämä asiakirjat pankille, taikka pankkien raporttia siitä, että luottoriskinanalyysejä suoritettiin. Otokseen kuuluneet vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät eivät kuitenkaan kyenneet toimittamaan tällaista näyttöä eikä muutakaan näyttöä väitteidensä tueksi. Todettakoon myös, ettei yhdelläkään otokseen kuuluneista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmistä tai ryhmiin kuuluneista yksittäisistä yrityksistä ole luottoluokitusta.
(178)
Asianomaisilta osapuolilta pyydettiin toistuvasti luottoriskin arviointia koskevia tietoja, sillä niitä pidettiin ratkaisevan tärkeinä, etenkin ottaen huomioon i) Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n vuoden 2006 raportti, jonka mukaan pankkien vapautuminen kilpailulle Kiinassa ei ole täydellistä eikä luottoriskejä oteta asianmukaisesti huomioon (56), ii) IMF:n vuoden 2009 raportti, jossa korostettiin, että korot eivät ole vapautuneet Kiinassa (57), iii) IMF:n vuoden 2010 maakohtainen raportti, jonka mukaan pääomakustannukset Kiinassa ovat suhteellisen alhaiset, luotonanto tapahtuu toisinaan muilla kuin hintaperusteilla ja yritysten suuret säästöt liittyvät osittain eri panosten (mukaan luettuna pääoman ja maan) alhaisiin kustannuksiin (58), sekä iv) OECD:n Kiinaa koskeva vuoden 2010 talouskatsaus (59) sekä OECD:n talousosaston valmisteluasiakirja nro 747 Kiinan rahoitussektorin uudistuksista (60), jossa todettiin, että valtiolla on hallitseva omistus rahoituslaitoksista ja että tämä herättää kysymyksiä siitä, missä määrin pankkien lainanantopäätökset perustuvat puhtaasti kaupallisiin näkökohtiin, kun pankkien perinteinen rooli vaikuttaa samalta kuin valtion virastojen ja niillä on siteitä hallitukseen.
d) Taloudellinen tuki
(179)
Kun tarkastellaan näyttöä kokonaisuudessaan, voidaan päätellä, että suurin osa kahdelle otokseen kuuluneelle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle myönnetyistä lainoista on saatu valtio-omisteisista pankeista, joita pidetään julkisina eliminä, koska niille on annettu viranomaisten toimivaltaa ja ne suorittavat viranomaistehtäviä. On myös lisänäyttöä siitä, että nämä pankit käytännössä harjoittavat viranomaisen toimivaltaa, koska - kuten johdanto-osan 169 kappaleessa selitetään - valtio (toisin sanoen Kiinan keskuspankki) puuttuu selkeästi siihen, miten liikepankit tekevät korkotasoja koskevia päätöksiä kiinalaisille yrityksille myönnettyjen lainojen osalta. Näissä olosuhteissa näiden tahojen lainanantokäytäntöjen voidaan katsoa riippuvan suoraan valtiosta. Pankkien harjoittama viranomaisen toimivalta tulee esiin myös siinä, miten rauta- ja terästeollisuuden kehittämispolitiikkaa koskeva NDRC:n määräys nro 35 (61), päätös nro 40 ja liikepankkitoimintaa koskevan lain 34 § toimivat valtion teollisuuspolitiikan noudattamisen suhteen. On myös erittäin paljon puolueettomien tutkimusten ja raporttien tukemia aihetodisteita, jotka osoittavat, että valtio puuttuu edelleen voimakkaasti Kiinan rahoitusjärjestelmän toimintaan, kuten edellä johdanto-osan 178 kappaleessa selitettiin. Kiinan viranomaiset eivät myöskään toimittaneet tietoja, joiden perusteella olisi ollut mahdollista ymmärtää paremmin valtio-omisteisten pankkien suhdetta valtioon (ks. 159-164 kappale).
Komissio päättelee siis kiinalaisten valtio-omisteisten liikepankkien antamien lainojen osalta, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat ovat saaneet taloudellista tukea valtion suoran varojen siirron muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Sama näyttö osoittaa lisäksi, että viranomaiset valtuuttavat tai määräävät valtio-omisteisia pankkeja (samoin kuin yksityisomistuksessa olevia pankkeja), mikä tarkoittaa sitä, että kyse on taloudellisesta tuesta perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iv alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla.
(180)
Edellä johdanto-osan 170-175 kappaleessa esitetty analyysi huomioon ottaen päätellään myös, että Kiinan viranomaiset valtuuttavat ja määräävät yksityisomistuksessa olevat pankit myöntämään lainoja orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille, ja että kyseessä on taloudellinen tuki perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
e) Etu
(181)
Tässä on kyse perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdassa ja 6 artiklan b alakohdassa tarkoitetusta edusta, koska valtion lainoja on myönnetty markkinaehtoja suotuisammin ehdoin. Koska on vahvistettu, että muut kuin valtion lainat Kiinassa eivät toimi asianmukaisena markkinoiden vertailuarvona (koska yksityisomistuksessa olevat pankit ovat Kiinan viranomaisten valtuuttamia ja määräämiä), vertailuarvo on muodostettu laskennallisesti käyttäen johdanto-osan 191-192 kappaleessa kuvattua menetelmää.
f) Tuen erityisyys
(182)
Terästeollisuus kuuluu kannustettavaan luokkaan päätöksen nro 40 mukaisesti. Päätös nro 40 on valtioneuvoston eli Kiinan korkeimman hallintoelimen antama määräys, joka sitoo oikeudellisesti muita julkisia elimiä ja talouden toimijoita. Siinä luokitellaan toimialat kannustettaviin, rajoitettaviin ja poistettaviin projekteihin. Säädös edustaa teollisuuspoliittisia suuntaviivoja, jotka yhdessä hakemistoluettelon kanssa osoittavat, miten Kiinan viranomaiset pitävät yllä politiikkaa, jolla kannustetaan ja tuetaan yritysryhmiä tai toimialoja, kuten terästeollisuutta/orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita tuottavaa teollisuutta, joka hakemistoluettelossa on luokiteltu "kannustettavaksi toimialaksi". Kun otetaan huomioon kannustettavaksi luokiteltujen toimialojen lukumäärä, huomataan, että ne muodostavat vain osan Kiinan taloudesta. Lisäksi vain tietyille toiminnoille näillä kannustettavilla aloilla on annettu kannustettava asema. Päätöksessä nro 40 (sen 17 §:ssä) säädetään myös, että "kannustettavien investointiprojektien" on saatava etua erityisistä etuoikeuksista ja kannustimista, muun muassa rahoitustuesta. Toisaalta päätöksessä nro 40 valtuutetaan valtion viranomaiset toteuttamaan suoria toimia rajoitettavien ja poistettavien projektien osalta markkinoiden sääntelemiseksi. Päätöksen 18 ja 19 §:ssä itse asiassa vaaditaan asianomaisia viranomaisia lopettamaan rahoituslaitosten lainananto tällaisille rajoitettaville ja poistettaville projekteille. Edellä esitetyn perusteella on selvää, että päätöksessä nro 40 annetaan ohjeiden muodossa kaikille taloudellisille laitoksille sitovat säännöt kannustettavien toimialojen, joista yksi on osa orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita valmistavaa toimialaa, edistämisestä ja tukemisesta.
(183)
Myös rauta- ja terästeollisuuden kehittämispolitiikkaa koskevassa määräyksessä nro 35 ja etenkin sen 24 ja 25 §:ssä lainananto rajoitetaan vain niihin teräsyrityksiin, jotka noudattavat täysimääräisesti rauta- ja terästeollisuuden kansallisia kehittämissuunnitelmia.
(184)
Valituksen tekijä esitti myös näyttöä eräistä muista viranomaisten suunnitelmista ja asiakirjoista, joilla kannustetaan ja ohjeistetaan antamaan rahoitustukea terästeollisuudelle yleensä ja myös tietyillä Kiinan maantieteellisillä alueilla (62), (63).
(185)
Kaikki edellä esitetty huomioon ottaen on selvää, että viranomaiset antavat rahoituslaitosten myöntää edullisia lainoja vain muutamille toimialoille/yrityksille, jotka noudattavat Kiinan viranomaisten kehittämissuunnitelmia. Koska Kiinan viranomaiset eivät tehneet yhteistyötä tässä asiassa, asiakirjakokonaisuudessa olevien tietojen perusteella päätellään, että edullisen lainanannon muodossa myönnetyt tuet eivät ole yleisesti saatavilla, minkä vuoksi ne ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. Asianomaiset osapuolet eivät myöskään toimittaneet näyttöä siitä, että tuki riippuisi objektiivisista arviointiperusteista tai edellytyksistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.
(186)
Tutkimus osoitti, että kahdelle otokseen kuuluvalle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle koitui tutkimusajanjaksolla etua edullisesta lainanannosta.
(g) Päätelmä
(187)
Edellä esitetty huomioon ottaen orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita tuottavan teollisuuden rahoitusta olisi pidettävä tukena.
(188)
Kun otetaan huomioon taloudellisen tuen olemassaolo, vientiä harjoittaville tuottajille koituva etu ja tuen erityisyys, tukea olisi pidettävä tasoitustoimenpiteiden alaisena.
(h) Tuen määrän laskeminen
(189)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaan tuensaajalle koituneeksi eduksi katsotaan viranomaisilta saadusta lainasta maksettujen luottokustannusten määrän ja vastaavasta kaupallisesta lainasta, jonka yritys voisi saada markkinoilta, maksettavien luottokustannusten määrän erotus.
(190)
Kuten edellä (165-178 kappaleessa) selitettiin, kiinalaisten pankkien antamat lainat osoittavat valtion merkittävää puuttumista pankkisektorin toimintaan eivätkä heijastele korkoja, joita havaittaisiin toimivilla markkinoilla, ja tämän vuoksi asianmukainen markkina-arvo on muodostettu laskennallisesti käyttäen jäljempänä kuvattua menetelmää. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio on lisäksi hyödyntänyt käytettävissä olevia tietoja saadakseen asianmukaisen vertailuarvon korkoprosentille.
(191)
Asianmukaisen vertailuarvon laskemisessa pidettiin kohtuullisena soveltaa Kiinan korkoprosentteja, joita oikaistiin normaalien markkinariskien huomioon ottamiseksi. Tilanteessa, jossa viejien rahoitustilanne on vahvistettu vääristyneillä markkinoilla eikä kiinalaisilta pankeilta saada luotettavaa tietoa riskien mittaamisesta ja luottokelpoisuusluokitusten asettamisesta, katsotaan että kiinalaisten viejien luottokelpoisuutta ei pidä hyväksyä sellaisenaan, vaan on sovellettava marginaalia, joka osoittaa Kiinan vääristyneiden markkinoiden mahdollisen vaikutuksen yritysten rahoitustilanteeseen.
(192)
Sekä Kiinan viranomaisia että yhteistyössä toimineita vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin toimittamaan tietoja kiinalaisten pankkien lainanantopolitiikasta sekä siitä, miten lainoja myönnettiin vientiä harjoittaville tuottajille (ks. 160, 163 ja 164 kappale). Osapuolet eivät toimittaneet tietoja toistuvista pyynnöistä huolimatta, eivätkä antaneet tarkastajille pääsyä valtio-omisteisiin pankkeihin. Kun otetaan huomioon yhteistyöstä kieltäytyminen ja kaikki käytettävissä olevat tiedot, voidaan perusasetuksen 28 artiklan 6 kohdan mukaisesti katsoa, että kaikki yritykset Kiinassa sijoittuisivat vain korkeimpaan "sijoituskelvottoman" luokkaan (Bloombergin BB), ja Kiinan keskuspankin normaaliin antolainauskorkoon voidaan soveltaa preemiota, jota odotetaan sovellettavan tähän luokitukseen kuuluvien yritysten liikkeelle laskemiin joukkovelkakirjoihin. Vientiä harjoittaville tuottajille koitunut etu on laskettu kertomalla korkoprosenttien ero prosentteina jäljellä olevalla lainasummalla eli korolla, jota ei ole maksettu tutkimusajanjaksolla. Tämä määrä jaettiin sitten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisliikevaihdolle.
(193)
Otokseen sisältyneille vientiä harjoittaville tuottajille tämän järjestelmän osalta vahvistetut tukiprosentit tutkimusajanjaksolla ovat 0,25 prosenttia (Huadong Group -ryhmittymään kuuluvat yritykset) ja 0,89 prosenttia (Panhua Group -ryhmittymään kuuluvat yritykset).
(194)
Otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten painotettu keskimääräinen tukiprosentti on 0,58 prosenttia.
(195)
Koska yhteistyössä toimimisen aste oli matala, kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi vahvistetaan tämän järjestelmän osalta korkein tukiprosentti, joka vahvistettiin otokseen kuuluneeseen yhteistyössä toimineeseen yritykseen etuyhteydessä olevalle yksikölle, toisin sanoen 0,97 prosenttia.
3.3.3 PÄÄOMAOHJELMAT
(196)
Valituksessa esitettiin yksityiskohtaisesti useita väitettyjä pääomia koskevia tukiohjelmia, jotka koskivat otokseen kuulumattomia ja/tai yhteistyössä toimimattomia vientiä harjoittavia tuottajia. Komissio pyysi Kiinan viranomaisia toimittamaan tietoa näistä ohjelmista alkuperäisissä ja täydentävissä kyselylomakkeissa ja antoi sitten Kiinan viranomaisille riittävästi mahdollisuuksia toimittaa näitä ohjelmia koskevat vastauksensa. Kiinan viranomaiset päättivät toimittaa vastauksia ainoastaan niistä väitetyistä tukiohjelmista, jotka koskivat otokseen kuuluneita kahta vientiä harjoittavaa tuottajaa, ja toistivat kantansa koko menettelyn ajan.
(197)
Koska yhteistyössä toimimattomuus oli merkittävää, komissiolla ei ollut mahdollisuutta hankkia tietoja ja näyttöä näistä valituksessa mainituista ohjelmista. Komissio tarkasti, että otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat tuottajat eivät hyödyntäneet näitä ohjelmia. Siksi komission oli perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti määritettävä asiakirjakokonaisuudessa käytettävissä olevien tietojen perusteella tukiohjelmien olemassaolo ja vahvistettava jäännöstulli niiden kaikkien muiden ohjelmien osalta, joista Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tietoja ja joita otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat tuottajat eivät voineet käyttää tai eivät käyttäneet.
3.3.3.1 Velan muuntaminen osakkeiksi
a) Kuvaus
(198)
Valituksessa esitettiin näyttöä siitä, että useat terästuottajat olivat vuoden 2000 aikana mukana velan muuntamisessa osakkeiksi, ja näin muutettujen velkojen kokonaismäärä oli 62,5 miljardia RMB. Väitetään, että valtio-omisteisten terästuottajien avoin velka valtio-omisteisille liikepankeille peruutettiin muuntamalla se osakkeiksi neljän kiinalaisen omaisuudenhoitoyhtiön välityksellä kiinnittämättä huomiota markkinanäkökohtiin. Lisäksi valituksessa esitettiin, että omaisuudenhoitoyhtiöt luotiin varta vasten valtavien kannattamattomien lainojen poistamiseksi keskeisiltä toimialoilta, muun muassa terässektorilta, ja valtio-omisteisten yritysten velkarakenteen uudistamiseksi muun muassa muuntamalla velka osakkeiksi. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tietoja tästä ohjelmasta, komissio tekee päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti (ks. edellä 33-35 kappale). Samasta syystä perusasetuksen 28 artiklaan sovellettiin jäljempänä johdanto-osan 204-215 kappaleessa kuvattuihin omaan pääomaan tapahtuvia sijoituksia ja maksamattomia osinkoja koskeviin ohjelmiin.
b) Tutkimuksen havainnot
(199)
Tätä ohjelmaa koskevat havainnot perustuvat valituksessa esitettyihin tietoihin. Velkojen muuntaminen osakkeiksi on perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettua lainana ja/tai omaan pääomaan tapahtuvina sijoituksina annettavaa taloudellista tukea taikka 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea, joka annetaan luopumisena tuloista, jotka olisi saatu anteeksiannetusta tai maksamattomasta velasta. Viranomaiset antoivat tämän taloudellisen tuen näihin liiketoimiin osallistuvien julkisten elinten, toisin sanoen neljän omaisuudenhoitoyhtiön ja valtio-omisteisten liikepankkien kautta (ks. edellä 168 kappale). Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, saatavilla oleva näyttö osoittaa, että omaisuudenhoitoyhtiöt ovat julkisia elimiä, koska Kiinan viranomaiset perustivat ne varta vasten valtavien kannattamattomien lainojen poistamiseksi keskeisiltä toimialoilta, muun muassa terässektorilta, ja valtio-omisteisten yritysten velkarakenteen uudistamiseksi. Sen vuoksi niiden katsotaan harjoittavan viranomaisten toimivaltaa.
(200)
Valituksen tekijä on lisäksi toimittanut alustavaa näyttöä siitä, että huomattavien velkojen anteeksiantaminen ei perustunut tavanomaisiin kaupallisiin näkökohtiin, sillä Kiinan viranomaiset eivät suorittaneet arviointia, jonka tavanomainen yksityinen sijoittaja tekisi arvioidakseen, millaista voittoa näistä osakkeenvaihtosopimuksista voitaisiin kohtuudella odottaa ajan myötä. Valituksessa väitettiin, että sen sijaan Kiinan viranomaiset vaihtoivat valtavia velkasummia osakkeisiin tavoitteenaan pienentää teräksen tuottajien velkojen ja saamisten suhdetta ja lisätäkseen näin niiden kilpailukykyä, eivätkä ne ottaneet huomioon kaupallisia näkökohtia, joita yksityinen sijoittaja tarkastelisi. Komissio analysoi huolellisesti valituksessa esitetyt tiedot ja - koska asiakirjakokonaisuudessa ei ollut muuta tietoa asiasta - päätteli, että toimenpiteistä koituu etua perusasetuksen 6 artiklan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
(201)
Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan merkityksessä, sillä se on rajoitettu vain tiettyihin yksiköihin, joihin valtio osallistuu, rahoituksen myöntäminen on harkinnanvaraista eikä objektiivisia perusteita ole olemassa. Sen vuoksi päätellään, että tämä ohjelma on tasoitustoimenpiteiden alaista tukea tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittaville tuottajille.
c) Tuen määrän laskeminen
(202)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituva etu on kertaluonteinen tuki, ja sen määränä pidetään osakkeiksi muunnettujen velkojen kokonaismäärää eli anteeksiannetun velan määrää. Koska saatavilla ei ollut Kiinan viranomaisten toimittamia tietoja tämän edun arvioimiseksi, komissio teki havaintonsa valituksessa esitettyjen tietojen perusteella. Näin laskettu tuen määrä on perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti jaettu tutkimusajanjaksolle käyttäen vastaanottajayritysten varojen tavanomaista kuolettamisaikaa. Määrää on oikaistu lisäämällä korko tältä ajanjaksolta, jotta huomioon otettaisiin edun arvo ajan myötä ja vahvistettaisiin näin tästä ohjelmasta vastaanottajille koituva kokonaisetu. Tuen määrä on perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti jaettu tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannolle, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(203)
Kaikille yhteistyössä toimimattomille yrityksille näin saatu tukiprosentti on 0,05 prosenttia. Tukiprosentin laskeminen otokseen kuuluneille ja muille yhteistyössä toimineille tuottajille ei ollut tarpeen johdanto-osan 196 ja 197 kappaleessa kuvatuista syistä.
3.3.3.2 Omaan pääomaan tapahtuvat sijoitukset
a) Kuvaus
(204)
Valituksessa väitetään, että Kiinan viranomaiset ovat vuosien kuluessa antaneet teräksen tuottajille huomattavia määriä käteistä omaan pääomaan tapahtuvien sijoitusten kautta. Valituksen mukaan Kiinan viranomaiset (erilaisten valtio-omisteisten yksiköiden kautta) hankkivat osuuksia yrityksistä, joissa valtio oli jo suurin osakas, saamatta lisää osakkeenomistajalle kuuluvia oikeuksia. Valituksessa luetellaan myös yksilöityjä liiketoimia, joissa valtion valvonnassa olevat yksiköt, muun muassa China International Capital Corporation (CICC) ja SASAC, ovat olleet mukana.
b) Tutkimuksen havainnot
(205)
Koska Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tietoja tästä ohjelmasta (ks. edellä 196 ja 197 kappale), tätä ohjelmaa koskevat havainnot perustuvat valituksessa esitettyihin tietoihin, joihin on saatu vahvistusta riittävästä määrästä lähteitä. Omaan pääomaan tapahtuvat sijoitukset muodostavat perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetun suoran varojen siirron. Viranomaiset myönsivät nämä taloudelliset tuet näissä liiketoimissa mukana olleiden julkisten elinten, muun muassa CICC:n ja SASAC:n, kautta. Valituksessa esitetään yksilöityä näyttöä omaan pääomaan tapahtuvista sijoituksista yhden valtio-omisteisen teräksen tuottajan osalta; tässä tapauksessa CICC toimi johtavana merkintätakuun antajana ja osakeannin hallinnoijana. Valituksessa esitettyjen tietojen mukaan CICC on 51-prosenttisesti valtion omistuksessa ja sen valvojana toimii viime kädessä SASAC, joka valituksessa dokumentoitujen liiketoimien yhteydessä toimi myös Kiinan viranomaisten yksikkönä, joka valvoi valtio-omisteista teräksentuottajayritystä (ks. analyysi SASAC:n tehtävistä edellä olevasta 64-66 kappaleesta). Näin ollen Kiinan viranomaiset toteuttivat nämä liiketoimet julkisten elinten kautta perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa ja asiaa koskevassa WTO:n oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla.
(206)
Katsotaan, että näistä omaan pääomaan tapahtuvista sijoituksista koituu vastaanottajayrityksille perusasetuksen 6 artiklan a alakohdassa tarkoitettua etua, sillä nämä investoinnit ovat vastoin yksityisten sijoittajien tavanomaista sijoituskäytäntöä. Se, että nämä omaan pääomaan tehdyt sijoitukset ovat vastoin yksityisten sijoittajien tavanomaista sijoituskäytäntöä, todistetaan yksityiskohtaisesti valituksessa. Valituksessa osoitetaan näiden yksilöityjen liiketoimien osalta ensinnäkin se, että valtio-omisteinen teräksentuotantoyritys maksoi uudesta osakeannista ostamastaan osuudesta ylihintaa, joka ei ollut terveiden markkinaolosuhteiden mukainen, ja toiseksi se, että se käytti hankitut varat valtio-omisteisen omaisuuden ja pääomaomistuksen ostamiseen alle markkinahintojen. Valituksessa osoitetaan myös, että Kiinan viranomaiset maksoivat osakkeistaan saman hinnan kuin muut sijoittajat, vaikka valtion hankkimat osakkeet ovat arvoltaan vähäisempiä, sillä niihin liittyvät oikeudet ja tuottonäkymät ovat erilaiset kuin muille osakkaille myytyjen osakkeiden kohdalla.
(207)
Nämä tuet ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti, sillä ne annettiin rajatulle määrälle valittuja yksiköitä, joihin valtio osallistui. Sen vuoksi päätellään, että tämä ohjelma on tasoitustoimenpiteiden alaista tukea tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittaville tuottajille.
c) Tuen määrän laskeminen
(208)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituneeksi eduksi katsotaan omaan pääomaan tehtyjen sijoitusten määrä. Koska saatavilla ei ollut Kiinan viranomaisten toimittamia tietoja tästä etuudesta, komissio teki havaintonsa valituksessa esitettyjen tietojen perusteella. Näin laskettu tuen määrä on perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti jaettu tutkimusajanjaksolle käyttäen vastaanottajayritysten varojen tavanomaista kuolettamisaikaa. Määrää on oikaistu lisäämällä korko tältä ajanjaksolta, jotta huomioon otettaisiin edun arvo ajan myötä ja vahvistettaisiin näin tästä ohjelmasta vastaanottajille koituva kokonaisetu. Tuen määrä on perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti jaettu tutkimusajanjaksolla vastaanottajien koko tuotteen tuotannolle (nimittäjä), koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(209)
Kaikille yhteistyössä toimimattomille yrityksille näin saatu tukiprosentti on 0,08 prosenttia. Tukiprosentin laskeminen otokseen kuuluneille ja muille yhteistyössä toimineille tuottajille ei ollut tarpeen johdanto-osan 196 ja 197 kappaleessa kuvatuista syistä.
3.3.3.3 Maksamattomat osingot
a) Kuvaus
(210)
Valituksessa väitettiin, että Kiinan viranomaisten politiikkana on, että valtio-omisteisten yritysten - orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita tuottavat teräsyritykset mukaan luettuina - ei tarvitse maksaa osinkoja valtiolle, vaikka ne saisivat voittoa. Tämän vuoksi valtio-omisteiset teräksentuottajat kykenevät rahoittamaan valtavia investointeja voitoilla, joita ei tämän ohjelman ansiosta ole jaettu osinkoina.
b) Tutkimuksen havainnot
(211)
Koska Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tietoja osinkojen jakamisesta valtio-omisteisissa teräksentuotantoyrityksissä (ks. edellä 196 ja 197 kappale), tätä ohjelmaa koskevat havainnot perustuvat valituksessa esitettyihin tietoihin, joihin on saatu vahvistusta riittävästä määrästä lähteitä. Maksamattomia osinkoja on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna piiloavustuksena tai 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna menetettynä tulona, sillä Kiinan viranomaiset eivät kerää osinkoja, jotka tavanomaisesti maksetaan osakeomistuksien perusteella yksityisille sijoittajille. Viranomaiset antoivat nämä piiloavustukset sellaisen yksikön - yleensä SASAC:n - kautta, joka omisti suoraan osakkeita valtio-omisteisista teräksentuotantoyrityksistä. SASAC:ia koskeva analyysi osoittaa, että se suorittaa viranomaistehtäviä (ks. yksityiskohtaiset tiedot edellä olevasta 64-66 kappaleesta.
(212)
Maksamattomien osinkojen kokonaismäärästä katsotaan koituneen 6 artiklan a alakohdan mukaisesti etua valtio-omisteisille teräksentuotantoyrityksille, koska toimintatapa on vastoin yksityisten sijoittajien tavanomaista sijoituskäytäntöä; yksityiset sijoittajat vaativat, että osakkeisiin perustuvat osingot jaetaan. Niiden valtio-omisteisten yritysten tapauksessa, jotka ovat osittain yksityisten sijoittajien omistuksessa, tukien määrä vastaa maksamattomien osinkojen määrää, joka on jaettu niille suhteutettuna.
(213)
Nämä tuet ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, sillä ne annettiin rajatulle määrälle valittuja yksiköitä, joihin valtio osallistui. Sen vuoksi päätellään, että tämä ohjelma on tasoitustoimenpiteiden alaista tukea tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittaville tuottajille.
c) Tuen määrän laskeminen
(214)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituneeksi eduksi katsotaan maksamattomien osinkojen määrä. Koska saatavilla ei ollut Kiinan viranomaisten toimittamia tietoja tästä etuudesta, komissio teki havaintonsa vastaanottajia koskevien julkisesti saatavilla olevien rahoitustietojen perusteella. Näin laskettu tuen määrä on perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti jaettu tutkimusajanjaksolla vastaanottajien kokonaisliikevaihdolle (nimittäjä), koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(215)
Kaikille yhteistyössä toimimattomille yrityksille näin saatu tukiprosentti on 1,36 prosenttia. Tukiprosentin laskeminen otokseen kuuluneille ja muille yhteistyössä toimineille tuottajille ei ollut tarpeen johdanto-osan 196 ja 197 kappaleessa kuvatuista syistä.
3.3.4 TULOVEROJA JA MUITA SUORIA VEROJA KOSKEVAT OHJELMAT
3.3.4.1 Tutkimus- ja kehitysmenoja (T&K) koskevat verovähennykset
(216)
Tästä järjestelmästä myönnetään etuuksia yrityksille, jotka ottavat käyttöön uutta teknologiaa, uusia tuotteita tai uusia tuotantotekniikoita. Tukikelpoisten yritysten yritystuloveroa voidaan alentaa 50 prosentilla hyväksyttyjen hankkeiden todellisista kuluista.
(217)
Huomattakoon, että vaikka Kiinan viranomaiset rajoittivat kyselylomakkeeseen ja puutteista ilmoittavaan kirjeeseen antamansa vastaukset ohjelmiin, joita otokseen kuuluneet yritykset hyödynsivät, ne eivät antaneet tietoa tästä ohjelmasta siitä huolimatta, että yksi otokseen kuuluneista yrityksistä ilmoitti kyselylomakkeessa saaneensa etuuksia tästä ohjelmasta. Tarkastuskäynnin aikana Kiinan viranomaisia pyydettiin uudelleen toimittamaan tarvittavat tiedot, ja tällöin ne toimittivat osittaisen täydentävän vastauksen tämän ohjelman osalta. Vaikka tiedot toimitettiin myöhässä, tarkastusryhmä pyysi selvennyksiä useisiin seikkoihin (ks. jäljempänä 219 kappale). Näitä ei kuitenkaan toimitettu. Näin ollen komission oli tehtävä havaintonsa parhaiden saatavilla olevien tosiseikkojen perusteella.
a) Oikeusperusta
(218)
Järjestelmässä on kyse edullisesta verokohtelusta, ja siitä säädetään Kiinan yritystuloverolain (Kiinan kansantasavallan presidentin määräys nro 63, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008) 30 §:n 1 kohdassa, Kiinan yritystuloverolain täytäntöönpanosäännöksiä koskevan asetuksen (Kiinan valtioneuvoston asetus nro 512) 95 §:ssä sekä avainaloja koskevassa oppaassa (tiedoksianto nro 6, 2007). Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet asetusta nro 512 eikä tiedoksiantoa nro 6 tätä menettelyä varten.
b) Tukikelpoisuus
(219)
Kuten edellä todettiin, Kiinan viranomaiset eivät kyselylomakkeeseen ja puutteista ilmoittavaan kirjeeseen antamassaan vastauksessa toimittaneet merkityksellisiä tietoja tästä järjestelmästä. Tarkastuskäynnin aikana toimittamassaan asiakirjassa Kiinan viranomaiset ilmoittivat, että verotettavaksi tuloksi voidaan verovähennyksen tekemistä varten ilmoittaa ainoastaan tutkimus- ja kehitysmaksuja, joita yrityksille aiheutuu uuden teknologian, uusien tuotteiden ja uusien taitojen kehittämisestä. Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan tarkentaneet, mitä käsitteillä "uusi teknologia", "uusi tuote" ja "uudet taidot" tarkoitetaan. Komissio pyrki selvittämään näiden käsitteiden tarkan merkityksen Zhejiang Huadong -yritykseen tehdyn tarkastuskäynnin aikana, mutta yritys ei kyennyt esittämään konkreettista selitystä ja vastasi, että kyse on vain yleiskäsitteistä.
(220)
Päällystettyä hienopaperia koskevassa tutkimuksessa kuitenkin todettiin, että järjestelmästä voivat saada tukea ainoastaan sellaisten uuden ja huipputeknologian yritysten T&K-hankkeet, jotka saavat ensisijaista tukea valtiolta, ja huipputeknologian teollisuuden avainalojen oppaassa luetellut hankkeet NDRC:n hyväksymän kehittämisprioriteetin nojalla (64). Koska tässä menettelyssä ei toimitettu uusia merkityksellisiä tietoja, jotka kiistäisivät tämän päätelmän, todetaan, että järjestelmä ei ole yleisesti saatavilla, koska tukikelpoisia ovat vain valitut toimialat, yritykset tai hankkeet.
c) Käytännön toteutus
(221)
Kiinan viranomaisten vastauksen mukaan yritysten, jotka aikovat hakea tätä verohelpotusta, on esitettävä veroviranomaiselle tuloveroilmoitus ja muita asiaankuuluvia asiakirjoja. Vastauksessa ei tarkenneta, mitä nämä muut asiaankuuluvat asiakirjat ovat. Päällystettyä hienopaperia koskevassa tutkimuksessa todettiin, että yrityksen, joka aikoo hakea tukea tästä järjestelmästä, on toimitettava yksityiskohtaiset tiedot T&K-hankkeista paikalliseen tiede- ja teknologiavirastoon ja että verovirasto myöntää hyväksynnän vasta tutkittuaan tiedot. Hyväksynnän jälkeen yritystuloveron alaista määrää alennetaan 50 prosenttia hyväksyttyjen hankkeiden todellisista kuluista (65).
d) Tutkimuksen havainnot
(222)
Tätä järjestelmää hyödynsi tutkimusajanjakson aikana yksi yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavista tuottajista: Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä ja toimittivat tätä järjestelmää koskevan puutteellisen vastauksen myöhässä, ei ollut mahdollista määrittää haku- ja hyväksyntämenettelyä, johon tästä järjestelmästä etua saavien yritysten on osallistuttava. Kuten edellä todettiin, komission oli osittain tukeuduttava päällystettyä hienopaperia koskevassa tutkimuksessa vahvistettuihin seikkoihin.
e) Päätelmä
(223)
Järjestelmää olisi pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 alakohdan mukaisena tukena eli valtion menettämänä tulona, josta on koitunut etua sitä saaneille yrityksille.
(224)
Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan tietoja tästä järjestelmästä saatavien etuuksien myöntämisperusteista ja tuen käytöstä, jotta voitiin määritellä, missä määrin tuki on rajattu tiettyihin yrityksiin ja onko se erityistä perusasetuksen 4 artiklan mukaisesti. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet näitä tietoja kyselylomakkeeseen ja puutteista ilmoittavaan kirjeeseen antamassaan vastauksessa. Lisäksi tarkastuskäynnin aikana annetut tätä asiaa koskevat tiedot vaikuttavat puutteellisilta, kun otetaan huomioon päällystettyä hienopaperia koskevassa tutkimuksessa tehdyt havainnot tästä samasta järjestelmästä, jota yritysten todettiin käyttäneen. Perusasetuksen 4 artiklan 5 kohdan vaatimuksen mukaisesti erityiseksi määrittämisen on selkeästi perustuttava sitä tukevaan näyttöön, minkä vuoksi komission oli perustettava päätelmänsä käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti. Parhaisiin saatavilla oleviin tosiseikkoihin sisältyivät päällystettyä hienopaperia koskevassa tutkimuksessa tehdyt havainnot.
(225)
Tämä tukijärjestelmä on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti erityinen, kun otetaan huomioon, että lainsäädännössä, jonka nojalla myöntävä viranomainen toimii, rajataan järjestelmään pääsy tiettyihin yrityksiin ja toimialoihin, jotka on luokiteltu kannustettaviksi, kuten orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita tuottava toimiala. Lisäksi vaikuttaa siltä, että tukikelpoisuuden määrittämiseksi ei ole objektiivisia arviointiperusteita, eikä ole pitävää näyttöä, jonka perusteella voitaisiin päätellä, että tukikelpoisuus on automaattista perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. Todettakoon, että Kiinan viranomaisten yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi komissio ei voinut arvioida, onko tällaisia objektiivisia arviointiperusteita olemassa.
(226)
Sen vuoksi tukea olisi pidettävä tasoitustoimenpiteiden alaisena.
f) Tuen määrän laskeminen
(227)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituneena etuna pidetään normaalin veroprosentin mukaisesti maksettavan kokonaisveron määrää sen jälkeen, kun siitä on vähennetty määrä, joka maksettiin hyväksyttyjen hankkeiden todellisiin T&K-kustannuksiin sovelletun ylimääräisen 50 prosentin alennuksen mukaan. Tuen määrä (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tutkimusajanjakson kokonaismyynnin liikevaihdolle, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(228)
Tästä järjestelmästä on saanut etua yksi yhteistyössä toimineista otokseen kuuluneista vientiä harjoittavista tuottajista eli Huadong Group -ryhmittymä. Huadong Group -ryhmittymälle vahvistettu tukiprosentti on 0,19 prosenttia.
(229)
Otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten painotettu keskimääräinen tukiprosentti on 0,09 prosenttia.
(230)
Koska yhteistyössä toimimisen aste oli matala, kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi vahvistetaan tämän järjestelmän osalta korkein tukiprosentti, joka vahvistettiin otokseen kuuluneille yhteistyössä toimineille yrityksille, toisin sanoen 0,19 prosenttia.
3.3.4.2 Tuloverohuojennukset maan keski- ja länsiosan alueilla
(231)
Tästä järjestelmästä myönnetään etuuksia yrityksille, jotka ovat sijoittautuneet maan keskisille ja läntisille alueille. Tukikelpoisiin yrityksiin sovelletaan 15 prosentin alennettua tuloveroa Kiinassa normaalisti sovellettavan 25 prosentin sijaan.
(232)
Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan tietoja tästä järjestelmästä kyselylomakkeessa, puutteista ilmoittavassa kirjeessä ja tarkastuskäynnin aikana. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet näihin kysymyksiin kyselylomakkeeseen ja puutteista ilmoittavaan kirjeeseen antamissaan vastauksissa ja ilmoittivat, että ohjelma ei enää ole voimassa, sillä se päättyi 31 päivänä joulukuuta 2010, ja että yksikään otokseen kuuluneista yrityksistä ei ollut saanut siitä etua tutkimusajanjakson aikana. Tämä oli kuitenkin ristiriidassa yhden vientiä harjoittavan tuottajan (Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd) antamien vastausten ja tähän yritykseen tehdyn tarkastuskäynnin aikana kootun näytön kanssa.
a) Oikeusperusta
(233)
Järjestelmässä on kyse edullisesta verokohtelusta, ja siitä säädetään läntisen alueen kehittämiseksi sovellettavia edullisia verokohteluja koskevassa ilmoituksessa (valtiovarainministeriön, tullihallinnon ja valtion verohallinnon ilmoitus, jota on sovellettu 1 päivästä tammikuuta 2001); järjestelmää on päivitetty läntisen kehittämisstrategian veropolitiikan täytäntöönpanon jatkamista koskevalla ilmoituksella (valtiovarainministeriön, tullihallinnon ja valtion verohallinnon ilmoitus, jota on sovellettu 1 päivästä tammikuuta 2011), jolla ohjelman voimassaoloaikaa jatketaan 31 päivään joulukuuta 2020 saakka.
b) Tukikelpoisuus
(234)
Todettakoon, että Kiinan viranomaiset eivät antaneet vastauksia yhteenkään järjestelmää koskevaan kysymykseen kyselylomakkeeseen ja puutteista ilmoittavaan kirjeeseen antamassaan vastauksessa tai tarkastuskäynnin aikana. Läntisen alueen kehittämiseksi sovellettavia edullisia verokohteluja koskevan ilmoituksen mukaan tätä edullista verokohtelua voivat hakea läntisen alueen kannustettavat yritykset (kannustettavilla yrityksillä tarkoitetaan yrityksiä, joiden pääasiallisen liiketoiminnan osuus on vähintään 70 prosenttia kokonaistulosta, kuten valtion kannustamien toimialojen, tuotteiden ja teknologioiden luettelossa todetaan). Chongqing Wanda -yritykseen tehdyn tarkastuskäynnin aikana yritys vahvisti, että syy edulliseen verokohteluun on, että yritys kuuluu läntisen ja keskisen alueen kannustettavien toimialojen luokkaan.
c) Käytännön toteutus
(235)
Kiinan viranomaiset ja Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd -yritys eivät toimittaneet tietoa ohjelman toiminnasta ja hallinnosta. Kiinan läntisiin alueisiin sovellettavaa kehittämispolitiikkaa koskevan valtioneuvoston kiertokirjeen mukaan maakuntatason hallintojen hyväksyntä on edellytys normaalin veroprosentin (25 %) laskemiselle edullisen veroprosentin (15 %) tasolle. Yrityksen vuotuisessa tuloveroilmoituslomakkeessa vähennetty (vapautettu) tuloveron määrä luetellaan kohdassa 28 - vähennetty vero.
d) Tutkimuksen havainnot
(236)
Tätä järjestelmää hyödynsi tutkimusajanjakson aikana yksi yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavista tuottajista: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, on vaikea hahmottaa haku- ja hyväksyntämenettelyä, joihin järjestelmästä hyötyvien yritysten on osallistuttava. Komission piti tehdä omat päätelmänsä toimitetuista asiakirjoista, jotka muodostavat järjestelmän oikeusperustan, ilman Kiinan viranomaisilta saatavia tarkennuksia.
e) Päätelmä
(237)
Järjestelmää olisi pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 alakohdan mukaisena tukena eli valtion menettämänä tulona, josta on koitunut etua sitä saaneille yrityksille.
(238)
Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan tietoja tästä järjestelmästä saatavien etuuksien myöntämisperusteista ja tuen käytöstä, jotta voitiin määritellä, missä määrin tuki on rajattu tiettyihin yrityksiin ja onko se erityistä perusasetuksen 4 artiklan mukaisesti. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tällaisia tietoja. Perusasetuksen 4 artiklan 5 kohdan vaatimuksen mukaisesti erityiseksi määrittämisen on selkeästi perustuttava sitä tukevaan näyttöön, minkä vuoksi komission oli perustettava päätelmänsä käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
(239)
Tämä tukijärjestelmä on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityinen, kun otetaan huomioon, että lainsäädännössä, jonka nojalla myöntävä viranomainen toimii, rajataan järjestelmään pääsy tiettyihin yrityksiin ja toimialoihin, jotka on luokiteltu kannustettaviksi, kuten orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita tuottava toimiala, ja jotka lisäksi sijaitsevat tietyillä Kiinan alueilla. Lisäksi vaikuttaa siltä, että tukikelpoisuuden määrittämiseksi ei ole objektiivisia arviointiperusteita eikä ole pitävää näyttöä, jonka perusteella voitaisiin päätellä, että tukikelpoisuus on automaattista perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. Todettakoon, että Kiinan viranomaisten yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi komissio ei voinut arvioida, onko tällaisia objektiivisia arviointiperusteita olemassa.
(240)
Sen vuoksi tukea olisi pidettävä tasoitustoimenpiteiden alaisena.
f) Tuen määrän laskeminen
(241)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituneena etuna pidetään normaalin tuloveroprosentin mukaisesti maksettavan kokonaisveron määrää, josta on vähennetty alennetun edullisen veroprosentin mukaan maksettu määrä. Tuen määrä (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tutkimusajanjakson kokonaismyynnin liikevaihdolle, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(242)
Panhua Group -ryhmittymälle vahvistettu tukiprosentti on 0,03 prosenttia.
(243)
Otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten painotettu keskimääräinen tukiprosentti on 0,02 prosenttia.
(244)
Koska yhteistyössä toimimisen aste oli matala, kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi vahvistetaan tämän järjestelmän osalta korkein tukiprosentti, joka vahvistettiin otokseen kuuluneeseen yhteistyössä toimineeseen yritykseen etuyhteydessä olevalle yksikölle, toisin sanoen 0,04 prosenttia.
3.3.5 MUUT TULOVEROA KOSKEVAT OHJELMAT, JOIDEN OSALTA KIINAN VIRANOMAISET EIVÄT TOIMITTANEET VASTAUKSIA TAI TOIMITETUT VASTAUKSET OLIVAT PUUTTEELLISIA
(245)
Valituksessa esitettiin yksityiskohtaisesti useita väitettyjä tukiohjelmia, jotka koskivat otokseen kuulumattomia ja/tai yhteistyössä toimimattomia vientiä harjoittavia tuottajia. Komissio pyysi Kiinan viranomaisia toimittamaan tietoa näistä ohjelmista alkuperäisissä ja täydentävissä kyselylomakkeissa ja antoi sitten Kiinan viranomaisille riittävästi mahdollisuuksia toimittaa näitä ohjelmia koskevat vastauksensa. Kiinan viranomaiset päättivät toimittaa vastauksia ainoastaan niistä väitetyistä tukiohjelmista, jotka koskivat otokseen kuuluneita kahta vientiä harjoittavaa tuottajaa, ja toistivat kantansa koko menettelyn ajan. Kiinan viranomaiset toimittivat kuitenkin joidenkin ohjelmien osalta tietoja ja näyttöä, joiden mukaan ohjelmat oli lopetettu eivätkä ne olleet voimassa tutkimusajanjakson aikana. Komissio otti tämän Kiinan viranomaisten toimittaman näytön huomioon havainnoissaan.
(246)
Muista ohjelmista Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tietoja tai näyttöä. Koska yhteistyössä toimimattomuus oli merkittävää, komissiolla ei ollut mahdollisuutta hankkia tietoja ja näyttöä näistä ohjelmista, jotka vientiä harjoittavat tuottajat olivat sisällyttäneet valitukseen. Komissio tarkisti, että otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet tukikelpoisia tai eivät voineet hyödyntää näitä ohjelmia (lähinnä siksi, että ne olivat yksityisomistuksessa, sijaitsivat ohjelman soveltamisalueen ulkopuolella tai olivat kooltaan suhteellisen pieniä). Siksi komission oli perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti määritettävä asiakirjakokonaisuudessa käytettävissä olevien tietojen perusteella tämän ohjelman olemassaolo ja vahvistettava jäännöstulli niiden kaikkien muiden ohjelmien osalta, joista Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tietoja ja joita otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat tuottajat eivät voineet käyttää tai eivät käyttäneet.
3.3.5.1 Tuloverohyvitys kotimaassa valmistettujen tuotantovälineiden oston yhteydessä
a) Kuvaus
(247)
Tämän ohjelman puitteissa yritys voi hakea verohyvityksiä kotimaisten tuotantovälineiden ostoista, jos hanke on johdonmukainen Kiinan viranomaisten teollisuuspolitiikan kanssa. Verohyvitystä, jonka suuruus voi olla enintään 40 prosenttia kotimaassa valmistetun laitteen ostohinnasta, voidaan soveltaa edellisen vuoden verovelvollisuuden asteittaiseen nostamiseen.
b) Oikeusperusta
(248)
Tämän ohjelman oikeusperustan muodostavat 1 päivänä heinäkuuta 1999 annetut väliaikaiset toimenpiteet, jotka koskevat yritystuloon sovellettavia verohyvityksiä kotimaisiin laitteisiin tehtyjen investointien osalta teknologian uudistamishankkeiden yhteydessä, sekä 1 päivänä tammikuuta 2008 voimaan tullut verohallinnon tiedonanto nro 52 [2008], joka käsittelee kotimaisten laitteiden ostojen yhteydessä yritystuloon sovellettavien verohyvityksien ja -vapautuksien lopettamista.
c) Yhteistyön puuttuminen
(249)
Kiinan viranomaiset vastasivat, että mainitun tiedonannon nro 52 mukaan ohjelman soveltaminen oli päättynyt tammikuussa 2008 ja että viranomaisten tietojen mukaan tätä ohjelmaa ei ollut korvattu toisella ohjelmalla. Komissio pyysi Kiinan viranomaisia toimittamaan asiaa koskevia lisätietoja etenkin etuuksien vaiheittaisen poistamisen aikataulusta. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet näitä tietoja ja vastasivat kaikille orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille koituneita etuja koskevaan kysymykseen viittaamalla otokseen kuuluneiden tuottajien kyselylomakevastauksiin. Komissio on jo esittänyt perusteet sille, miksi Kiinan viranomaisilta vaadittiin tietoa kaikkien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajien eikä ainoastaan otokseen kuuluneiden tuottajien osalta (ks. edellä 34 ja 35 kappale). Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tietoja myöskään otokseen kuuluneista tuottajista, sillä ne ainoastaan viittasivat näiden antamiin vastauksiin. Komissio katsoo, ettei ohjelman päättymistä koskevan näytön toimittaminen riitä, jollei lisäksi toimiteta näyttöä ohjelmasta myönnettyjen etuuksien asteittaisesta poistamisesta ja mahdollisista korvaavista ohjelmista. Tämän ohjelman mukaan tiettynä vuotena saatu veroetuus (eli verohyvitys) voidaan käyttää toisena verotusvuotena ja näin etuudet voivat jatkua senkin jälkeen, kun ohjelma on päättynyt. On käynyt ilmi, että muista "päättyneistä" vero-ohjelmista on koitunut etuja vielä joitakin vuosia niiden virallisen päättymispäivän jälkeen. On myös mahdollista, että vuosien kuluessa voidaan jakaa epätavallisen suuria tukimääriä. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tätä asiaa koskevia tietoja, komission havainnot perustuvat asiakirjakokonaisuudessa (tässä tapauksessa valituksessa) oleviin tietoihin perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
d) Tutkimuksen havainnot
(250)
Tämä ohjelma on tukea, sillä siitä annetaan taloudellista tukea Kiinan valtion menettämien tulojen muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti. Tästä ohjelmasta annetaan vastaanottajille verosäästön suuruinen etu perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan mukaisesti. Tuki on perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti erityinen, sillä verosäästö on riippuvainen kotimaisten hyödykkeiden käytöstä tuontihyödykkeiden sijasta.
e) Tuen määrän laskeminen
(251)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Koska unionin toimielimet eivät ole tarkastelleet tätä ohjelmaa aiemmissa tukien vastaisissa menettelyissä ja koska muualta ei ole saatavilla tarkkaa kvantitatiivista määritystä, asianmukaisin tietolähde vientiä harjoittaville tuottajille koituneen edun arvioimiseksi on ollut verrattavissa oleva Yhdysvaltain viranomaisten tekemä päätös. Kun tuen määrä arvioidaan muissa tutkimuksissa tehtyjen havaintojen perusteella, huomioon otetaan kaikkialla tässä asetuksessa muun muassa se, onko kyseiseen järjestelmään tehty merkittäviä muutoksia ja onko tuen määrä pienentynyt ajan kuluessa. On syytä huomata, että toistuvien tukien määrä ei yleensä vähene tällä tavalla. Koska tällaisia muutoksia tai tuen määrän vähenemistä ei ollut, nyt käsillä olevassa tapauksessa pidetään tuen määränä kyseisessä tutkimuksessa vahvistettua alkuperäistä määrää.
(252)
Tämän järjestelmän osalta kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi tutkimusajanjaksolla vahvistetaan 0,38 prosenttia, joka on tälle järjestelmälle Yhdysvaltain päätösmuistiossa vahvistettu määrä (US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe, sivu 26, Federal Register / Vol. 73, No. 227, sivu 70961 / 24. marraskuuta 2008). Yhdysvaltain viranomaisten toteuttamien tutkimusten osalta todetaan, että vero-ohjelmista saadun edun laskennassa käytetty menetelmä on olennaisilta osilta samanlainen kuin unionin käyttämä menetelmä (66).
3.3.5.2 Huipputeknologian ja uuden teknologian yrityksiksi tunnustettujen yritysten edullinen verokohtelu
a) Kuvaus
(253)
Ohjelmassa sovelletaan 15 prosentin alennettua tuloveroa normaalin 25 prosentin sijaan yrityksiin, jotka hakevat huipputeknologiayrityksen ja uuden teknologian yrityksen todistuksen. Sekä unioni päällystettyä hienopaperia koskevassa tutkimuksessa että Yhdysvaltain viranomaiset ovat todenneet ohjelman mahdollistavan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton (67).
b) Oikeusperusta
(254)
Ohjelman oikeusperustan muodostavat Kiinan yritystuloverolain (nro 63, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2007) 28 §, huipputeknologiayrityksiä ja uuden teknologian yrityksiä koskevat hallintotoimenpiteet sekä valtion verohallinnon tiedonanto nro 985, jossa käsitellään huipputeknologiayritysten ja uuden teknologian yritysten tuloverojen maksua (Guo Shui Han [2008] No. 985).
c) Yhteistyön puuttuminen
(255)
Kiinan viranomaiset vastasivat, että yksikään otokseen kuuluneista yrityksistä ei hyödyntänyt tätä ohjelmaa tutkimusajanjaksolla, ja viittasivat otokseen kuuluneilta tuottajilta saatuihin vastauksiin ohjelman nojalla mahdollisesti saatujen etujen osalta. Komissio viittaa edellä esittämiinsä syihin sen osalta, miksi Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan täydelliset vastaukset rajaamatta niitä otokseen kuuluneisiin viejiin (ks. edellä 34-35 kappale). Tämän vuoksi komissio teki tätä ohjelmaa koskevat havaintonsa asiakirjakokonaisuudessa saatavilla olevien tietojen (päällystettyä hienopaperia koskevassa tutkimuksessa tehtyjen havaintojen ja tätä tapausta koskevan valituksen) perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
d) Tutkimuksen havainnot
(256)
Tämä ohjelma on tukea, sillä siitä annetaan taloudellista tukea Kiinan valtion menettämien tulojen muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti. Vastaanottajan saama etu on sama kuin tämän ohjelman kautta saatu verosäästö perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan mukaisesti. Tukijärjestelmä on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska siihen pääsy on rajattu tiettyihin yrityksiin ja toimialoihin, jotka on luokiteltu kannustettaviksi; näitä ovat esimerkiksi terässektorilla toimivat yritykset. Lisäksi lainsäädännössä ei ole vahvistettu eikä myöntämisviranomainen ole vahvistanut objektiivisia arviointiperusteita järjestelmästä myönnettävän tuen saamiselle eikä tukikelpoisuus ole automaattista perusasetuksen 4 kohdan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
e) Tuen määrän laskeminen
(257)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituneena etuna pidetään normaalin veroprosentin mukaisesti maksettavan kokonaisveron määrää, josta on vähennetty alennetun edullisen veroprosentin mukaan maksettu määrä. Koska saatavilla ei ole tietoja tämän edun arvioimiseksi ja koska unionin toimielimet ovat jo tarkastelleet tätä ohjelmaa aiemmassa tukien vastaisessa menettelyssä, asianmukaisin tiedon lähde vientiä harjoittavien tuottajien saaman edun arvioimiseksi on ollut tätä ohjelmaa koskeva arviointi, joka tehtiin lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan päällystetyn hienopaperin tuonnissa 6 päivänä toukokuuta 2011 annetussa neuvoston täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 452/2011 (68), mukautettuna tarvittaessa edellä johdanto-osan 251 kappaleessa mainitulla tavalla.
(258)
Kaikille yhteistyössä toimimattomille yrityksille näin saatu tukiprosentti on 0,9 prosenttia, joka on edellisessä kappaleessa mainitussa asetuksessa tälle ohjelmalle vahvistettujen prosenttien aritmeettinen keskiarvo.
3.3.5.3 Tuloverohuojennukset yrityksille, jotka pyrkivät kokonaisvaltaiseen resurssien käyttöön (erityiset raaka-aineet)
a) Kuvaus
(259)
Tämän vero-ohjelman myötä yritysten, jotka käyttävät pääraaka-aineenaan jotakin kokonaisvaltaiseen resurssien käyttöön pyrkiviin yrityksiin sovellettavia tuloverohuojennuksia koskevassa luettelossa mainituista materiaaleista ja valmistavat samassa luettelossa mainittuja tuotteita tavalla, joka täyttää asiaa koskevat kansalliset ja teolliset standardit, tarvitsee ilmoittaa ainoastaan 90 prosenttia näin saatavista tuloista kokonaistuloissaan. Näin ollen tuloista voidaan vähentää 10 prosenttia tuloveroa laskettaessa. Tämä vapautus myönnetään viideksi vuodeksi.
b) Oikeusperusta
(260)
Ohjelman oikeusperustan muodostavat Kiinan yritystuloverolain 33 §, Kiinan yritystuloverolain täytäntöönpanosäännöksiä koskevan valtioneuvoston asetuksen 99 § ja kokonaisvaltaiseen resurssien käyttöön pyrkiviin yrityksiin sovellettavia tuloverohuojennuksia koskeva luettelo.
c) Yhteistyön puuttuminen
(261)
Kiinan viranomaiset ilmoittivat, että yksikään otokseen kuuluneista yrityksistä ei hyödyntänyt tätä ohjelmaa tutkimusajanjaksolla, ja viittasivat otokseen kuuluneilta tuottajilta saatuihin vastauksiin ohjelman nojalla mahdollisesti saatujen etujen osalta. Komissio viittaa edellä esittämiinsä syihin sen osalta, miksi Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan täydelliset vastaukset rajaamatta niitä otokseen kuuluneisiin viejiin (ks. edellä 34-35 kappale). Tämän vuoksi komissio teki tätä ohjelmaa koskevat havaintonsa asiakirjakokonaisuudessa saatavilla olevien tietojen (tässä tapauksessa valituksen) perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
d) Tutkimuksen havainnot
(262)
Tämä ohjelma on tukea, sillä siitä annetaan taloudellista tukea Kiinan valtion menettämien tulojen muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti. Tästä järjestelmästä annetaan vastaanottajille verosäästön suuruinen etu perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan mukaisesti. Tukijärjestelmä on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska siihen pääsy on rajattu tiettyihin yrityksiin, jotka käyttävät pääraaka-aineinaan resursseja, jotka on lueteltu edellä mainitussa verohuojennuksia koskevassa luettelossa, valmistaakseen kyseisessä luettelossa lueteltuja tuotteita.
e) Tuen määrän laskeminen
(263)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituneena etuna pidetään normaalin veroprosentin mukaisesti maksettavan kokonaisveron määrää, josta on vähennetty alennetun edullisen veroprosentin mukaan maksettu määrä. Koska saatavilla ei ollut muita tietoja tämän edun arvioimiseksi, komissio teki havaintonsa valituksessa esitettyjen tietojen perusteella. Näin laskettu tuen määrä on perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti jaettu tutkimusajanjaksolla tuensaajien kokonaisliikevaihdolle (nimittäjä), koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(264)
Kaikille yhteistyössä toimimattomille yrityksille näin saatu tukiprosentti on 0,01 prosenttia.
3.3.5.4 Erikoislaitteiden ostoa koskeva verohyvitys
a) Kuvaus
(265)
Tämän ohjelman puitteissa yritys voi vähentää 10 prosenttia ympäristön suojelua, energian ja veden säästämistä ja tuotantoturvallisuutta edistävien erikoislaitteiden ostokustannuksista ostovuonna maksettavasta yritystuloverosta. Vähennyksen (10 prosenttia investoidusta määrästä) jäljellä oleva osa voidaan siirtää seuraaville viidelle vuodelle.
b) Oikeusperusta
(266)
Tämän ohjelman oikeusperustan muodostavat Kiinan yritystuloverolain 34 § ja Kiinan yritystuloverolain täytäntöönpanosäännöksiä koskevan valtioneuvoston asetuksen 100 §.
c) Yhteistyön puuttuminen
(267)
Kiinan viranomaiset vastasivat, että yksikään otokseen kuuluneista yrityksistä ei hyödyntänyt tätä ohjelmaa tutkimusajanjaksolla, ja viittasivat otokseen kuuluneilta tuottajilta saatuihin vastauksiin ohjelman nojalla mahdollisesti saatujen etujen osalta. Komissio viittaa edellä esittämiinsä syihin sen osalta, miksi Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan täydelliset vastaukset rajaamatta niitä otokseen kuuluneisiin viejiin (ks. edellä 34-35 kappale). Tämän vuoksi komissio teki ohjelmaa koskevat havaintonsa saatavilla olevien tietojen perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
d) Tutkimuksen havainnot
(268)
Tässä ohjelmassa on kyse tuesta, sillä siitä annetaan taloudellista tukea Kiinan valtion menettämien tulojen muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti. Tästä järjestelmästä annetaan vastaanottajille verosäästön suuruinen etu perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan mukaisesti.
(269)
Ohjelman erityisyyden osalta katsotaan, ettei asiakirjakokonaisuudessa ole riittävästi tietoa, jonka perusteella komissio voisi tehdä lisähavaintoja ja lopullista päätelmää ohjelman erityisyydestä. Tämän vuoksi komissio ei voinut jatkaa ohjelman arviointia.
3.3.5.5 Maan koillisosassa sijaitseviin yrityksiin kohdistuva edullinen verokohtelu
a) Kuvaus
(270)
Tämän ohjelman puitteissa maan koillisosassa (ml. Liaoningin, Jilinin ja Heilongjiangin maakunnat ja Dalianin kunta) sijaitsevat yritykset voivat ensinnäkin lyhentää 40 prosentilla käyttöomaisuuden poistoaikaa verotarkoituksia varten ja lisätä näin tuloverosta tehtävien poistovähennysten vuotuista määrää; toiseksi ne voivat lyhentää 40 prosentilla aineettomien hyödykkeiden kuoletusaikaa ja päästä näin suurempaan vuotuiseen vähennykseen. Valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon antaman asiakirjan mukaan tietyillä nimetyillä aloilla (muun muassa metallurgia-alalla) toimivat yritysveron maksajat voivat hyötyä myös muista arvonlisäveroa, varallisuusveroa ja yritystuloveroa koskevista eduista etenkin käyttöomaisuuden oston yhteydessä.
b) Oikeusperusta
(271)
Tämän ohjelman oikeusperustan muodostavat asiakirja, joka koskee yritystuloveroon sovellettavia etuuskohteluita maan koillisosassa sijaitsevien vanhojen teollisuusalueiden yritysten elvyttämiseksi (Caishui, N:o 153, 20. syyskuuta 2004) sekä valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon tiedonanto omaisuuden poistoista ja kuolettamisten toteuttamisesta maan koillisosassa sijaitsevilla vanhoilla teollisuusalueilla (Caishui, N:o 17, 2. helmikuuta 2005). Kiinan viranomaiset toimittivat oikeusperustan, joka osoittaa tämän ohjelman päättyneen 1 päivänä tammikuuta 2008, eli valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon tiedonannon etuuskohteluista, jotka koskevat yritystuloveroa (N:o 1 [2008]).
c) Yhteistyön puuttuminen
(272)
Edellä mainitun ohjelman päättymistä koskevan oikeusperustan toimittamisen lisäksi Kiinan viranomaiset viittasivat vain otokseen kuuluneilta tuottajilta saatuihin vastauksiin ohjelman nojalla mahdollisesti saatuja etuja koskevien tietojen osalta. Komissio viittaa edellä esittämiinsä syihin sen osalta, miksi Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan täydelliset vastaukset rajaamatta niitä otokseen kuuluneisiin viejiin (ks. edellä 34-35 kappale). Lisäksi komissio huomauttaa, että tästä ohjelmasta myönnetään tukia, jotka liittyvät käyttöomaisuuden ostoihin, jotka voidaan kuolettaa useiden vuosien aikana, eivätkä Kiinan viranomaiset ole toimittaneet tietoa ohjelmasta myönnettyjen etuuksien asteittaisesta poistamisesta tai eduista, joita ei vielä ole kokonaan kuoletettu, ja tämän vuoksi komissio on päättänyt tehdä tätä ohjelmaa koskevat havaintonsa asiakirjakokonaisuudessa saatavilla olevien tietojen (tässä tapauksessa valituksen ja Yhdysvaltain viranomaisten asiaa koskevien havaintojen) perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
d) Tutkimuksen havainnot
(273)
Tämä ohjelma on tukea Kiinan valtion menettämien tulojen muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan mukaisen edun määrä on verosäästö, joka tukikelpoisille yrityksille on syntynyt käyttöomaisuuden ostoon liittyvien nopeutetun poiston ja kuoletuksen kustannusten vähentämisestä. Tuki on perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityinen, sillä se on rajattu tietyllä maantieteellisellä alueella eli maan koillisosassa sijaitseviin yrityksiin.
e) Tuen määrän laskeminen
(274)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituvana etuna pidetään kyseisen omaisuuden tavanomaisen poistosuunnitelman mukaisesti tutkimusajanjaksona maksettavaksi tulevan veromäärän ja nopeutetun poistomenetelmän mukaisesti tosiasiallisesti maksetun määrän erotus. Koska unionin toimielimet eivät ole tarkastelleet tätä ohjelmaa aiemmissa tukien vastaisissa menettelyissä ja koska muualta ei ole saatavilla tarkkaa kvantitatiivista määritystä, asianmukaisin tietolähde vientiä harjoittaville tuottajille koituneen edun arvioimiseksi on ollut verrattavissa oleva Yhdysvaltain viranomaisten tekemä päätös (ohjelmien luonteen samankaltaisuuden vuoksi (69)). Kuten edellä johdanto-osan 252 kappaleessa todetaan, kun tuen määrä arvioidaan muissa tutkimuksissa tehtyjen havaintojen perusteella, huomioon otetaan kaikkialla tässä asetuksessa muun muassa se, onko kyseiseen järjestelmään tehty merkittäviä muutoksia ja onko tuen määrä pienentynyt ajan kuluessa. On syytä huomata, että toistuvien tukien määrä ei yleensä vähene tällä tavalla. Koska tällaisia muutoksia tai tuen määrän vähenemistä ei ollut, nyt käsillä olevassa tapauksessa pidetään tuen määränä kyseisessä tutkimuksessa vahvistettua alkuperäistä määrää.
(275)
Tämän järjestelmän osalta kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi tutkimusajanjaksolla vahvistetaan 0,08 prosenttia, joka on tälle "Income Tax Exemption for Investors in Designated Geographical Regions Within Liaoning" -järjestelmälle Yhdysvaltain päätösmuistiossa vahvistettu määrä (US Decision Memorandum of 3 June 2010 on Wire Decking, 3. kesäkuuta 2010, sivu 25, Federal Register / Vol. 75, No. 111, sivu 32902 / 10. kesäkuuta 2010). Yhdysvaltain viranomaisten toteuttamien tutkimusten osalta todetaan, että vero-ohjelmista saadun edun laskennassa käytetty menetelmä on olennaisilta osilta samanlainen kuin unionin käyttämä menetelmä (70).
3.3.5.6 Vapautus tuloverosta kotimaisiin teknologisiin uudistuksiin tehtävien investointien osalta
a) Oikeusperusta
(276)
Tämän ohjelman oikeusperustan muodostavat valtion verohallinnon 17 päivänä tammikuuta 2000 hyväksymä asiakirja nro 13, joka koskee kotimaisten laitteiden tekniseen muuttamiseen tehtyjen investointiluottojen hallinnointia yritystuloveroa koskevissa tarkastuksissa, ja tiedonanto, joka koskee kansallisten avainteknologian uudistushankkeiden hallinnointiin sovellettavien toimenpiteiden kehittämistä ja kierrättämistä.
b) Tutkimuksen havainnot
(277)
Kiinan viranomaiset vastasivat, että ohjelma oli lopetettu 1 päivänä tammikuuta 2008 valtion verohallinnon tiedonannolla nro 52 [2008], joka koskee yritystuloon sovellettavien verohyvitysten lopettamista kotimaisiin laitteisiin tehtyjen investointien osalta. Koska tästä ohjelmasta myönnetään toistuvia veroetuja, jotka ovat päättyneet vuonna 2008, eikä ole näyttöä siitä, että vielä maksamattomia etuja olisi edelleen kuoletettu tutkimusajanjakson aikana, komissio katsoo, ettei tähän ohjelmaan voida soveltaa tasoitustoimenpiteitä.
3.3.5.7 Erilaiset paikalliset verohuojennukset
a) Kuvaus
(278)
Valituksessa luetellaan useita verohuojennuksia, jotka ovat käytettävissä useissa maakunnissa (toisin sanoen Shandongin maakunta, Chongqingin kunta, Guangxin alue Zhuang, maan keski- ja länsiosan alueet) siinä muodossa, että yrityksiin sovelletaan 15 prosentin alennettua yritystuloveroa yleisesti sovellettavan 25 prosentin sijaan.
b) Oikeusperusta
(279)
Valituksessa mainitaan Shandongin verohuojennuksen eli maantieteelliseen sijaintiin (Zheijangin ja Shandongin maakunta) perustuvien alempien tuloveroprosenttien oikeusperusta, joka on 9 päivänä huhtikuuta 1991 annetun Kiinan tuloverolain nro 45, jota sovelletaan yrityksiin, joihin on tehty ulkomaisia investointeja, sekä ulkomaisiin yrityksiin, 7 §.
c) Yhteistyön puuttuminen
(280)
Kiinan viranomaiset ilmoittivat yksinkertaisesti, että yksikään otokseen kuuluneista yrityksistä ei hyödyntänyt tätä ohjelmaa tutkimusajanjaksolla, ja viittasivat otokseen kuuluneilta tuottajilta saatuihin vastauksiin niiden mahdollisesti saamien etujen osalta. Edellä (ks. edellä 34-35 kappale) on esitetty syyt siihen, miksi Kiinan viranomaisilta vaadittiin täydellisiä vastauksia, ja tämän lisäksi komissio toteaa, että yksi yhteistyössä toimineista viejistä on saanut etua ainakin yhdestä tässä jaksossa luetelluista alennetuista veroprosenteista (ks. edellä 231 ja sitä seuraava kappale). Sen vuoksi komissio turvautuu tämän ohjelman arvioinnissa asiakirjakokonaisuudessa saatavilla oleviin tietoihin (tässä tapauksessa valituksen tietoihin ja Yhdysvaltain viranomaisten asiaa koskeviin havaintoihin) perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
d) Tutkimuksen havainnot
(281)
Tästä ohjelmasta annetaan tukea Kiinan valtion menettämien tulojen muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Tämän toistuvan tuen määrä on alennetusta yritysveroprosentista koituvien verosäästöjen määrä perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan mukaisesti. Tuki on perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityinen, sillä se on rajattu tietyillä maantieteellisillä alueilla sijaitseviin yrityksiin.
e) Tuen määrän laskeminen
(282)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituneena etuna pidetään normaalin veroprosentin mukaisesti maksettavan kokonaisveron määrää, josta on vähennetty edullisen veroprosentin mukaan maksettu määrä. Koska unionin toimielimet eivät ole tarkastelleet tätä ohjelmaa aiemmissa tukien vastaisissa menettelyissä ja koska muualta ei ole saatavilla tarkkaa kvantitatiivista määritystä, asianmukaisin tietolähde vientiä harjoittaville tuottajille koituneen edun arvioimiseksi on ollut verrattavissa oleva Yhdysvaltain viranomaisten tekemä päätös (ohjelmien luonteen samankaltaisuuden vuoksi). Kuten edellä todettiin, kun tuen määrä arvioidaan muissa tutkimuksissa tehtyjen havaintojen perusteella, huomioon otetaan kaikkialla tässä asetuksessa muun muassa se, onko kyseiseen järjestelmään tehty merkittäviä muutoksia ja onko tuen määrä pienentynyt ajan kuluessa. On syytä huomata, että toistuvien tukien määrä ei yleensä vähene tällä tavalla. Koska tällaisia muutoksia tai tuen määrän vähenemistä ei ollut, nyt käsillä olevassa tapauksessa pidetään tuen määränä kyseisessä tutkimuksessa vahvistettua alkuperäistä määrää.
(283)
Tämän järjestelmän osalta kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi tutkimusajanjaksolla vahvistetaan 0,66 prosenttia, joka on "Reduced Income Taxes Based On Geographic Location" -järjestelmälle Yhdysvaltain päätösmuistiossa (US Decision Memorandum of 12 June 2009 on Certain Tow Behind Lawn Groomers and Certain Parts Thereof, sivu 11, Federal Register / Vol. 74, No. 117, sivu 29180 / 19. kesäkuuta 2009) vahvistettu määrä. Yhdysvaltain viranomaisten toteuttamien tutkimusten osalta todetaan, että vero-ohjelmista saadun edun laskennassa käytetty menetelmä on olennaisilta osilta samanlainen kuin unionin käyttämä menetelmä (71).
3.3.5.8 Osinkojen vapautus valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä
a) Kuvaus
(284)
Tässä ohjelmassa on kyse tiettyjen yritysten eli muista kotimaisista yrityksistä osuuksia omistavien kotimaisten yritysten edullisesta verokohtelusta, joka toteutetaan vapautuksena veroista, jotka olisi maksettava tietyistä osingoista, bonuksista ja muista pääomainvestoinneista saatavista tuloista. Unioni totesi tämän ohjelman olevan tasoitustoimenpiteiden alainen päällystettyä hienopaperia koskevassa tukien vastaisessa menettelyssä (72).
b) Oikeusperusta
(285)
Oikeusperustan muodostavat Kiinan yritystuloverolain 26 § sekä Kiinan yritystuloverolain täytäntöönpanosäännöksiä koskevan valtioneuvoston asetuksen nro 512 (hyväksytty 6 päivänä joulukuuta 2007) 83 §.
c) Yhteistyön puuttuminen
(286)
Kiinan viranomaiset vastasivat, että yksikään otokseen kuuluneista yrityksistä ei hyödyntänyt tätä ohjelmaa tutkimusajanjaksolla ja viittasivat otokseen kuuluneilta tuottajilta saatuihin vastauksiin ohjelman nojalla mahdollisesti saatujen etujen osalta. Komissio viittaa esittämiinsä syihin sen osalta, miksi Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan täydelliset vastaukset (ks. edellä 34-35 kappale). Sen vuoksi se on päättänyt perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti tehdä tätä ohjelmaa koskevat havaintonsa asiakirjakokonaisuudessa saatavilla olevien tietojen eli päällystettyä hienopaperia koskevaan päätökseen sisältyvien havaintojen perusteella.
d) Tutkimuksen havainnot
(287)
Tästä ohjelmasta annetaan tukea menetettyjen tulojen muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan mukaisesti tämän edun määrä on niiden verosäästöjen määrä, joita kiinalaisille kotimaisille yrityksille koituu osinkoihin, bonuksiin ja muihin pääomainvestointeihin sovellettavasta verovapautuksesta. Tämä ohjelma on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti oikeudellisesti erityinen, kun otetaan huomioon, että lainsäädännössä, jonka nojalla myöntävä viranomainen toimii, rajataan ohjelmaan pääsy vain niihin Kiinan kotimaisiin yrityksiin, jotka saavat osinkotuloa muista kotimaisista yrityksistä, eikä huomioon oteta yrityksiä, jotka sijoittavat ulkomaisiin yrityksiin. Ohjelma on myös erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, koska ohjelma on varattu yksinomaan valtion kannustamille tärkeille toimialoille ja hankkeille, kuten terästeollisuudelle (ks. esimerkiksi edellä 182 kappale), sekä siksi, että tukikelpoisuuden määrittämiseksi ei ole objektiivisia arviointiperusteita eikä pitävää näyttöä, jonka perusteella voitaisiin päätellä, että tukikelpoisuus on automaattista.
e) Tuen määrän laskeminen
(288)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Tuensaajille koituneena etuna pidetään maksettavan kokonaisveron määrää, johon on sisällytetty muista kotimaisista yrityksistä saatu osinkotulo, josta on vähennetty määrä, joka tosiasiallisesti maksettiin osinkoverovapautuksen jälkeen. Koska saatavilla ei ole tietoja tämän edun arvioimiseksi ja koska unionin toimielimet ovat jo tarkastelleet tätä ohjelmaa aiemmassa tukien vastaisessa menettelyssä, asianmukaisin tiedon lähde vientiä harjoittavien tuottajien saaman edun arvioimiseksi on ollut tätä ohjelmaa koskeva arviointi, joka tehtiin päällystettyä hienopaperia koskevassa menettelyssä, mukautettuna tarvittaessa edellä johdanto-osan 252 kappaleessa mainitulla tavalla.
(289)
Kaikille yhteistyössä toimimattomille yrityksille näin saatu tukiprosentti on 0,77 prosenttia, joka on päällystettyä hienopaperia koskevassa menettelyssä tälle ohjelmalle vahvistettujen prosenttien aritmeettinen keskiarvo.
3.3.5.9 Ulkomaisrahoitteisten yritysten edullista verotusta koskevat ohjelmat
(290)
Valituksessa luetellaan seuraavat ulkomaisrahoitteisiin yrityksiin sovellettavat edullista tuloverotusta koskevat ohjelmat:
-
Kahden vapaan ja kolmen puolittain vapaan vuoden ohjelman mukaiset tuloverovapautukset tuottaville ulkomaisrahoitteisille yrityksille
-
Paikalliset tuloverovapautus- ja -vähennysohjelmat tuottaville ulkomaisrahoitteisille yrityksille
-
Tuloverohyvitys kotimaassa valmistettuja tuotantovälineitä ostaville tuottaville ulkomaisrahoitteisille yrityksille
-
Sijaintiin perustuvat tuloverotuet ulkomaisrahoitteisille yrityksille
(291)
Kiinan viranomaiset toimittivat ohjelmia koskevat seuraavassa luetellut oikeusperustat osoittaakseen, että ulkomaisrahoitteisia yrityksiä koskevat ohjelmat oli lopetettu, kun Kiinan kansantasavallan 10. kansankongressin 5. istunnossa 16 päivänä maaliskuuta 2007 hyväksyttiin vuoden 2008 yritystuloverolaki:
-
Valtioneuvoston tiedonanto nro 39 [2007] yritystuloveroa koskevien väliaikaisten etuuskohteluiden täytäntöönpanosta;
-
Valtion verohallinnon tiedonanto nro 52 [2008], joka koskee yritystuloon sovellettavien verohyvitysten lopettamista kotimaisiin laitteisiin tehtyjen investointien osalta.
(292)
Nämä säännökset osoittavat, että ulkomaisrahoitteisiin yrityksiin sovellettavat tuloveroedut on poistettu vaiheittain vuoden 2011 loppuun mennessä. Kiinan viranomaiset ovat myös ilmoittaneet, että ulkomaisrahoitteisiin yrityksiin sovellettavaa korvaavaa ohjelmaa ei ole ja että ulkomaisrahoitteisten yritysten verokohtelu vastaa nyt muiden yritysveron maksajien kohtelua. Komissio huomauttaa, että nämä ulkomaisrahoitteisiin yrityksiin sovellettavaa edullista tuloverotusta koskevat ohjelmat ovat edelleen tasoitustoimenpiteiden alaisia, sillä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat voivat edelleen saada vielä suorittamattomia etuja vuoden 2011 loppuun eli osan tutkimusajanjaksosta, eikä voida varmistua siitä, ettei olemassa olisi ulkomaisrahoitteisiin yrityksiin sovellettavaa korvaavaa ohjelmaa vuodesta 2012. Komissio on kuitenkin päättänyt, ettei se arvioi näitä ohjelmia pitemmälle, koska kaikille asianomaisille osapuolille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa on kevennettävä ja koska vaiheittaisen poistamisen kausi alkaa olla lopussa eikä näkyvillä ole viitteitä mahdollisesta korvaavasta ohjelmasta.
3.3.6 VÄLILLISIÄ VEROJA JA TUONTITARIFFEJA KOSKEVAT OHJELMAT
3.3.6.1 Maahantuotuja laitteita kannustetuilla toimialoilla käyttävien ulkomaisrahoitteisten yritysten ja eräiden kotimaisten yritysten vapautukset tuontitariffeista ja alv:sta
a) Kuvaus
(293)
Ohjelmasta myönnetään vapautus alv:sta ja tuontitariffeista ulkomaisrahoitteisten yritysten ja kotimaisten yritysten hyväksi näiden tuotannossaan käyttämän käyttöomaisuuden tuonnissa. Jotta vapautus myönnettäisiin, laitteet eivät saa olla tukikelvottomien laitteiden luettelossa ja vapautusta hakevan yrityksen on hankittava Kiinan viranomaisten tai NDRC:n myöntämä valtion kannustamia hankkeita koskeva todistus asiaan sovellettavan investointeja, veroja ja tulleja koskevan lainsäädännön mukaisesti. Unioni totesi tämän ohjelman olevan tasoitustoimenpiteiden alainen päällystettyä hienopaperia koskevassa tukien vastaisessa menettelyssä (73).
b) Oikeusperusta
(294)
Tämän ohjelman oikeusperustan muodostavat valtioneuvoston yleiskirje [Guo Fa N:o 37/1997] tuotujen laitteiden veropolitiikan mukauttamisesta, valtiovarainministeriön, tullihallinnon ja valtion verohallinnon ilmoitus nro 43 [2008], kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission NDRC:n ilmoitus nro 316 2006 (22 päivänä helmikuuta 2006) seikoista, jotka koskevat valtion kannustamiin kotimaisiin tai ulkomaisrahoitteisiin hankkeisiin liittyvän vahvistuskirjeen käsittelyä, sekä luettelo tuontitavaroista, joita ulkomaisrahoitteiset tai kotimaiset yritykset eivät voi tuoda tullivapaasti [2008].
c) Yhteistyön puuttuminen
(295)
Kiinan viranomaiset väittivät, että yksikään otokseen kuuluneista yrityksistä ei saanut etua tästä ohjelmasta tutkimusajanjaksolla ja viittasivat otokseen kuuluneilta tuottajilta saatuihin vastauksiin ohjelman nojalla mahdollisesti saatujen etujen osalta. Komissio viittaa esittämiinsä syihin sen osalta, miksi Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan täydelliset vastaukset (ks. edellä 34 ja sitä seuraava kappale) ja tekee perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti tätä ohjelmaa koskevat havaintonsa asiakirjakokonaisuudessa saatavilla olevien tietojen eli päällystettyä hienopaperia koskevassa menettelyssä tekemiensä havaintojen perusteella.
d) Tutkimuksen havainnot
(296)
Tästä ohjelmasta annettavia etuuksia pidetään tukena Kiinan valtion menettämien tulojen muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä, koska ulkomaisrahoitteiset yritykset ja muut tukikelpoiset kotimaiset yritykset vapautetaan alv:n ja/tai tullien maksamisesta, jotka niiden olisi maksettava, jos ne eivät olisi hankkineet NDRC:n myöntämää valtion kannustamia hankkeita koskevaa todistusta. Siitä siis koituu vastaanottaville yrityksille etua perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan merkityksessä. Tämä ohjelma on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti erityinen, kun otetaan huomioon, että lainsäädännössä, jonka nojalla myöntävä viranomainen toimii, rajataan ohjelmaan pääsy vain niihin yrityksiin, jotka tekevät investointeja laissa tyhjentävästi määritettyihin liiketoimintaryhmiin ja hankkivat valtion kannustamia hankkeita koskevan todistuksen. Ohjelman tukikelpoisuuden määrittämiseksi ei lisäksi ole objektiivisia arviointiperusteita eikä ole pitävää näyttöä, jonka perusteella voitaisiin päätellä, että tukikelpoisuus on automaattista perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.
e) Tuen määrän laskeminen
(297)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituneena etuna pidetään laitteiden tuonnin yhteydessä vapautettujen alv:n ja tullin määrää. Koska saatavilla ei ole tietoja tämän edun arvioimiseksi ja koska unioni on jo tarkastellut tätä ohjelmaa aiemmassa tasoitustullimenettelyssä, asianmukaisin tiedon lähde vientiä harjoittavien tuottajien saaman edun arvioimiseksi on ollut tätä ohjelmaa koskeva arviointi, joka tehtiin päällystettyä hienopaperia koskevassa menettelyssä, mukautettuna tarvittaessa edellä johdanto-osan 252 kappaleessa mainitulla tavalla.
(298)
Kaikille yhteistyössä toimimattomille yrityksille näin saatu tukiprosentti on 0,89 prosenttia, joka on päällystettyä hienopaperia koskevassa tutkimuksessa tälle ohjelmalle vahvistettujen prosenttien aritmeettinen keskiarvo.
3.3.6.2 Alv-palautukset kotimaassa tuotettuja laitteita ostaville ulkomaisrahoitteisille yrityksille
a) Kuvaus
(299)
Tästä ohjelmasta saa etuutta alv-palautuksina, jotka maksetaan ulkomaisrahoitteisten yritysten ostamista kotimaassa tuotetuista laitteista. Laitteet eivät saa kuulua sellaisten laitteiden luetteloon, joille verovapautta ei myönnetä, eikä laitteen arvo saa ylittää ulkomaisrahoitteisen yrityksen investointien kokonaisrajaa, joka on määritelty kotimaassa tuotettujen laitteiden ostoja koskevissa hallinnollisissa toimenpiteissä. Tämän ohjelman on todettu olevan tasoitustoimenpiteiden alainen unionin päällystettyä hienopaperia koskevassa tukien vastaisessa menettelyssä (74) ja Kiinasta tuotaviin pinnoitettuihin teräslevyihin kohdistettua tasoitustullia koskevassa Yhdysvaltain viranomaisten menettelyssä (75).
b) Oikeusperusta
(300)
Tämän ohjelman oikeusperustan muodostavat valtion verohallinnon yleiskirje nro 171 [1999] (20/09/1999) ulkomaisrahoitteisten yritysten ostamien kotimaassa valmistettujen laitteiden veropalautusten hallintoa koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta; valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon tiedonanto nro 176 [2008], jolla lopetetaan ulkomaisrahoitteisille yrityksille kotimaisten laitteiden oston yhteydessä annettavat veronpalautukset.
c) Yhteistyön puuttuminen
(301)
Kiinan viranomaiset väittivät, että tämä ohjelma lopetettiin 1 päivästä tammikuuta 2009 edellä mainitulla tiedonannolla nro 176 [2008]. Komissio pyysi Kiinan viranomaisia toimittamaan tietoa etujen päättymisestä käytännössä, sillä edut oli todennäköisesti jaettu pitemmälle aikavälille, koska ohjelma liittyy kotimaassa valmistetun käyttöomaisuuden ostoihin. Ohjelman nojalla mahdollisesti saatujen etujen osalta Kiinan viranomaiset viittasivat otokseen kuuluneilta tuottajilta saatuihin vastauksiin. Komissio viittaa esittämiinsä syihin sen osalta, miksi Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan täydelliset vastaukset (ks. edellä 34 ja seuraava kappale). Komissio toteaa lisäksi, että tiedonannossa nro 176 määrätään siirtymäajasta, jota sovelletaan tukikelpoisen käyttöomaisuuden hankintaan, sekä siitä, että hakemus on mahdollista täyttää etujen saamiseksi 30 päivään kesäkuuta 2009 saakka. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tietoja etujen vaiheittaisesta poistamisesta ja koska nämä käyttöomaisuuteen liittyvät edut voidaan jakaa pitemmälle ajalle ja ne voivat jatkua tutkimusajanjaksolle saakka, komissio tekee tätä ohjelmaa koskevat havaintonsa saatavilla olevien tietojen eli päällystettyä hienopaperia koskevassa menettelyssä tehtyjen havaintojen perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
d) Tutkimuksen havainnot
(302)
Tästä ohjelmasta katsotaan annettavan tukea Kiinan valtion menettämien tulojen muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä, ja näin ollen siitä koituu vastaanottaville yrityksille etua perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan merkityksessä. Tämä ohjelma on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti erityinen, kun otetaan huomioon, että lainsäädännössä, jonka nojalla myöntävä viranomainen toimii, rajataan ohjelmaan pääsy tietyntyyppisiin yrityksiin (ulkomaisrahoitteisiin yrityksiin), jotka ostavat laitteita, jotka eivät kuulu tukikelvottomien laitteiden luetteloon. Nähtävillä ei ole viitteitä siitä, että ohjelma ei olisi erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, koska ohjelman tukikelpoisuuden määrittämiseksi ei ole objektiivisia arviointiperusteita eikä pitävää näyttöä, jonka perusteella voitaisiin päätellä, että tukikelpoisuus on automaattista. Lisäksi ohjelma on erityinen myös perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti, koska tuki on riippuvainen siitä, että käytetään kotimaisia eikä tuotuja hyödykkeitä.
e) Tuen määrän laskeminen
(303)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituneena etuna pidetään alv:n määrää, joka on korvattu kotimaassa tuotettujen laitteiden ostosta. Koska saatavilla ei ole tietoja tämän edun arvioimiseksi ja koska unioni on jo tarkastellut tätä ohjelmaa aiemmassa tasoitustullimenettelyssä, asianmukaisin tiedon lähde vientiä harjoittavien tuottajien saaman edun arvioimiseksi on ollut tätä ohjelmaa koskeva arviointi, joka tehtiin päällystettyä hienopaperia koskevassa menettelyssä, mukautettuna tarvittaessa edellä johdanto-osan 252 kappaleessa mainitulla tavalla.
(304)
Kaikille yhteistyössä toimimattomille yrityksille näin saatu tukiprosentti on 0,04 prosenttia, joka on päällystettyä hienopaperia koskevassa menettelyssä tälle ohjelmalle vahvistettujen prosenttien aritmeettinen keskiarvo.
3.3.6.3 Vapautus käyttöomaisuuden alv:sta maan keskiosassa
a) Kuvaus
(305)
Tämä ohjelma koskee alv-velvollisia, jotka toimivat tietyillä luetelluilla toimialoilla metallurgia-ala mukaan luettuna. Ohjelmassa määrätään, että maan keskiosassa sijaitsevien vanhojen teollisuusalueiden 26 kaupungissa toimivat tukikelpoiset alv-velvolliset, jotka investoivat tietynlaiseen käyttöpääomaan, voivat vähentää käyttöpääomasta maksetun alv:n alv-velvollisuudestaan.
b) Oikeusperusta
(306)
Tämän ohjelman oikeusperustan muodostavat valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon tiedonanto nro 75 [2007], jolla annetaan väliaikaiset toimenpiteet arvonlisäverosta vapauttamisen soveltamisalan laajentamiseksi maan keskiosassa, sekä valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon tiedonanto nro 170 [2008], joka koskee kansallisen arvonlisäverouudistuksen täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä.
c) Yhteistyön puuttuminen
(307)
Kiinan viranomaiset väittivät, että tämä ohjelma lopetettiin 1 päivästä tammikuuta 2009tiedonannolla nro 170 [2008], ja viittasivat ohjelman nojalla mahdollisesti saatujen etujen osalta otokseen kuuluneilta tuottajilta saatuihin vastauksiin. Komissio viittaa esittämiinsä syihin sen osalta, miksi Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan täydelliset vastaukset (ks. edellä 34 ja seuraava kappale). Komissio toteaa, että tiedonannon nro 170 mukaan alv-etujen myöntäminen maan keskiosan alueella sijaitseville yrityksille päättyy vuoden 2008 lopussa ja etuja voidaan jatkaa enintään tammikuuhun 2009. Koska nämä edut kuitenkin liittyvät käyttöpääomaan, niitä voidaan jakaa pitemmälle aikavälille ja ne voivat jatkua tutkimusajanjaksolle. Lisäksi vaikuttaa siltä, että tiedonantoon sisältyy toinen edullista alv:a koskeva järjestelmä, jota sovelletaan näihin maan keskiosassa sijaitseviin yrityksiin tammikuusta 2009 ja joka perustuu sovellettavien alv-prosenttien puolittamiseen. Koska Kiinan viranomaiset eivät antaneet selvitystä tästä ohjelmasta vielä maksamattomien etujen vaiheittaisesta poistamisesta tai yksityiskohtaisia tietoja mahdollisesta korvaavasta ohjelmasta, komissio tekee tätä ohjelmaa koskevat havaintonsa asiakirjakokonaisuudessa saatavilla olevan näytön perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
d) Tutkimuksen havainnot
(308)
Tästä ohjelmasta katsotaan annettavan tukea Kiinan valtion menettämien tulojen muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä, ja näin ollen siitä koituu vastaanottaville yrityksille etua perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan merkityksessä; edun määrä vastaa käyttöomaisuuden oston yhteydessä tehtävistä vähennyksistä koituvia alv-säästöjä. Ohjelma on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti erityinen, koska lainsäädännössä siihen pääsy rajataan tiettyihin yrityksiin, toisin sanoen toimialoihin, jotka toimivat luetelluilla sektoreilla. Ohjelma on erityinen myös perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, koska se on rajoitettu tietyille nimetyille alueille, toisin sanoen maan keskiosan alueen vanhojen teollisuusalueiden kaupunkeihin.
e) Tuen määrän laskeminen
(309)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituneena etuna pidetään alv-säästöjen määrää, joka on kertynyt käyttöpääoman ostoista tehtävistä vähennyksistä. Koska saatavilla ei ole tietoja tämän edun arvioimiseksi ja koska vastaavaa alv-ohjelmaa on jo tarkasteltu tässä menettelyssä, asianmukaisin tiedon lähde vientiä harjoittavien tuottajien saaman edun arvioimiseksi on ollut johdanto-osan 297-298 kappaleessa tehty arviointi.
(310)
Kaikille yhteistyössä toimimattomille yrityksille näin saaduksi tukiprosentiksi vahvistetaan 0,89 prosenttia.
3.3.6.4 Ma'anshanin muut veroetuudet
a) Tutkimuksen havainnot
(311)
Valituksessa lueteltiin erinäisiä veroetuuksia, joista Ma'anshanin ja Wuhanin alueella sijaitsevat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat olivat hyötyneet vuosina 2008-2010, mukaan luettuina vapautukset kaupungin ylläpito- ja rakennusverosta sekä koulutusrahastoon maksettavista lisämaksuista. Komissio pyysi Kiinan viranomaisia toimittamaan tietoa näistä veroetuuksista. Kiinan viranomaiset vastasivat, etteivät vaaditut tiedot olleet merkityksellisiä tutkimuksen kannalta, koska yksikään otokseen kuuluneista vientiä harjoittavista tuottajista ei sijainnut Ma'anshanissa. Komissio viittaa edellä esittämäänsä selitykseen sen osalta, miksi Kiinan viranomaisia vaadittiin toimittamaan tietoa myös otokseen kuulumattomia yrityksiä koskevien tukiväitteiden osalta (ks. edellä 34-35 kappale).
(312)
Koska Kiinan viranomaisilta ei saatu tietoja, komissio päättelee, että Ma'anshanin ja Wuhanin alueella saatavilla olevia veroetuuksia on pidettävä Kiinan valtion menettämien tulojen muodossa annettavana tukena perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti. Niistä koituu vastaanottajayrityksille perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdassa tarkoitettua etua, sillä niistä saadaan verosäästö, jonka määrä vastaa maksetun veron ja ilman ohjelmaa tavanomaisesti maksettavan veron välistä eroa. Ohjelma on perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityinen, sillä se on rajattu tietyillä nimetyillä alueilla tai Ma'anshanin kunnissa sijaitseviin yrityksiin.
b) Tuen määrän laskeminen
(313)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Koska saatavilla ei ollut muuta tietoja tämän edun arvioimiseksi, komissio teki havaintonsa valituksessa esitettyjen tietojen perusteella. Näin laskettu tuen määrä on perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti jaettu tutkimusajanjaksolla vastaanottajien kokonaisliikevaihdolle (nimittäjä), koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(314)
Kaikille yhteistyössä toimimattomille yrityksille näin saatu tukiprosentti on 0,08 prosenttia.
3.3.7 AVUSTUSOHJELMAT
(315)
Valituksessa väitettiin, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottaneet yritykset saivat etuja useista avustusohjelmista ja niiden alaohjelmista vuodesta 2005 lähtien aivan viime aikoihin saakka (vuosi 2009 mukaan luettuna). On mahdollista, että tähän ohjelmaan perustuvien maksujen maksaminen jatkuu edelleen tai että kertamaksuja on suoritettu pääomainvestoinnin yhteydessä ja sen vuoksi käynnissä on vielä etuja, joita ei ole kokonaan kuoletettu valitun 15-vuotisen kuoletusjakson aikana. Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan tieto näistä ohjelmista, mutta ne eivät toimittaneet merkityksellisiä vastauksia ohjelmista. Koska Kiinan viranomaisilta ei siis saatu vastausta näiltä osin, komissio havaintonsa parhaan saatavilla olevan näytön perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
3.3.7.1 China World Top Brand -ohjelma
a) Oikeusperusta
(316)
Valituksen mukaan tämän ohjelman oikeusperustan muodostavat seuraavat:
-
Kiertokirje China World Top Brand -tuotteiksi tunnustettavien tuotteiden arvioinnista, GZJH [2005] nro 95
-
China Top Brand -strategian edistämiskomitean tiedonanto nro 5, 2005, jossa esitetään China Top Brand -tuotteiden luettelo
-
Kiertokirje China World Top Brandin soveltamisesta vuonna 2006, ZJZH [2006] nro 11
-
China Top Brand -strategian edistämiskomitean tiedonanto nro 6, 2006, jossa esitetään China Top Brand -tuotteiden luettelo
-
China Top Brand -strategian edistämiskomitean tiedonanto nro 6, 2007, jossa esitetään China Top Brand -tuotteiden luettelo
-
Kiertokirje China World Top Brandin soveltamisesta vuonna 2008, ZJZH [2008] nro 23
-
Kiinan viranomaisten hyväksymät toimenpiteet kiinalaisten Top Brand -tuotteiden hallinnoinnista.
b) Tukikelpoisuus
(317)
Tästä ohjelmasta voi saada etua vain tuotteille, joille on myönnetty "China World Top Brand" -nimitys. Valituksessa kerrotaan, että tämä nimitys on myönnetty useille tämän tutkimuksen kohteena olevien teräsyritysten tuottamille terästuotteille.
c) Tutkimuksen havainnot
(318)
Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, havainnot perustuvat asiakirjakokonaisuudessa oleviin tietoihin perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
(319)
Tästä ohjelmasta annetaan taloudellista tukea avustuksina, markkinatasot alittavina lainoina ja muina kannustimina eli kyseessä on perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdan ja 3 artiklan 2 alakohdassa tarkoitettu suora varojen siirto, josta on koitunut etua vastaanottajille.
(320)
Tämä tuki on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti erityinen, koska se rajataan lainsäädännössä ainoastaan tiettyihin yrityksiin, toisin sanoen yrityksiin, jotka ovat saaneet tuotteilleen "China World Top Brand" -nimityksen. Lisäksi myöntämisviranomainen ei ole vahvistanut objektiivisia arviointiperusteita järjestelmästä myönnettävän tuen saamiselle eikä tukikelpoisuus ole automaattista perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.
d) Tuen määrän laskeminen
(321)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Koska muualta ei ole saatavilla tarkkaa kvantitatiivista määritystä, asianmukaisin tietolähde vientiä harjoittaville tuottajille koituneen edun arvioimiseksi on ollut verrattavissa olevat Yhdysvaltain viranomaisten tekemät päätökset. Kuten edellä todettiin, kun tuen määrä arvioidaan muissa tutkimuksissa tehtyjen havaintojen perusteella, huomioon otetaan kaikkialla tässä asetuksessa muun muassa se, onko kyseiseen järjestelmään tehty merkittäviä muutoksia ja onko tuen määrä pienentynyt ajan kuluessa. On syytä huomata, että toistuvien tukien määrä ei yleensä vähene tällä tavalla. Koska tällaisia muutoksia tai tuen määrän vähenemistä ei ollut, nyt käsillä olevassa tapauksessa pidetään tuen määränä kyseisessä tutkimuksessa vahvistettua alkuperäistä määrää.
(322)
Tämän järjestelmän osalta kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi tutkimusajanjaksolla vahvistetaan 0,13 prosenttia, joka on vastaaville ohjelmille seuraavissa Yhdysvaltain päätösmuistioissa vahvistettujen määrien aritmeettinen keskiarvo: US Decision Memorandum of 6 April 2009 on Citric Acid and Certain Citrate Salts (sivu 6) (Federal Register Vol. 74, No. 69, sivu 16836 / 13. huhtikuuta 2009), US Decision Memorandum of 14 May 2010 on Pre-Stressed Concrete Steel Wire Strand (sivu 29) (Federal Register Vol. 75, No. 98, sivu 28557 / 21. toukokuuta 2010), US Decision Memorandum of 28 May 2010 on Certain Steel Grating (sivu 18) (Federal Register Vol. 75, No. 109, sivu 32362 / 8. kesäkuuta 2010), US Decision Memorandum of 28 March 2011 on Aluminium Extrusions (sivu 19) (Federal Register Vol. 76, No. 64, sivu 18521 / 4. huhtikuuta 2011) sekä US Decision Memorandum of 11 October 2011 on Multi-layered Wood Flooring (sivu 17) (Federal Register Vol. 76, No. 201, sivu 64313 / 18. lokakuuta 2011). Yhdysvaltain viranomaisten toteuttamien tutkimusten osalta todetaan, että avustusohjelmista saadun edun laskennassa käytetty menetelmä on olennaisilta osilta samanlainen kuin unionin käyttämä menetelmä (76).
3.3.7.2 Famous Brands -ohjelma ja sen alaohjelmat (Chongqing Famous Brands, Hubei Province Famous Brands, Ma'anshan Famous Brands, Shandong Province Top Brands, Wuhan Famous Brands)
a) Oikeusperusta
(323)
Valituksen mukaan Shandongin alaohjelman oikeusperustan muodostavat seuraavat:
-
Tiedonanto Shandongiin suuntautuvan ulkomaisen viennin vuoden 2003 kannustamis- ja laajentamissuuntaviivojen painamisesta ja jakelusta, LWJMJCZ, [2003] nro 180
-
Vuoden 2004 suuntaviivat ulkomaankaupan ja talousyhteistyön kehittämisen edistämisestä Shandongissa, LWJMJCZ, [2003] nro 1037
-
Vuoden 2005 suuntaviivat ulkomaankaupan ja talousyhteistyön kehittämisen edistämisestä Shandongissa
-
Tiedonanto ulkomaankaupan ja talousyhteistyön kehittämisen edistämistä Shandongissa koskevien vuoden 2006 suuntaviivojen painamisesta ja jakelusta, LCQ, [2006] nro 5
-
Erityisavustusrahaston budjetti itse vietyjen tuotemerkkien kehittämiseksi, Lucaiqizhi, 2008, nro 75.
b) Tukikelpoisuus
(324)
Tästä ohjelmasta koituu etuja "Famous Brands" -tuotteiksi nimettyjen, vientimarkkinoille tarkoitettujen tuotteiden tuottajille. Valituksessa viitataan useisiin tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajiin, jotka ovat saaneet etua tästä ohjelmasta ainakin vuoteen 2009 saakka.
c) Tutkimuksen havainnot
(325)
Valituksessa esitetään, että ohjelman tarkoituksena on edistää kotimaisia edistyneitä teollisuuden aloja ja niiden tuotteiden vientiä maailman markkinoille. Ohjelman puitteet vahvistetaan keskustason ohjelmassa, ja maakunnalliset ja paikalliset viranomaiset kehittävät omia, keskustason ohjelman kanssa johdonmukaisia "Famous Brands" -ohjelmia, joilla edistetään paikallisten tuotteiden vientiä. Yhdysvallat on vienyt tämän avustusohjelman WTO:n käsiteltäväksi (DS 387). Lisäksi Yhdysvaltain viranomaiset ovat ottaneet käyttöön tätä ohjelmaa koskevia tasoitustoimenpiteitä useissa menettelyissä, jotka mainitaan valituksessa. Myös komissio on ottanut käyttöön näitä etuja koskevia tasoitustoimenpiteitä päällystettyä hienopaperia koskevassa tapauksessa (77).
(326)
"Famous Brands" -ohjelmasta annetaan taloudellista tukea korkotuettuina lainoina, T&K-rahoituksena ja käteisenä maksettavina vientipalkkioina. Nämä kannustimet muodostavat perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 2 alakohdassa tarkoitetun suoran varojen siirron, josta koituu etu vastaanottajille.
(327)
Tämä tuki on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti erityinen, koska se rajataan lainsäädännössä ainoastaan niihin yrityksiin, jotka vievät "Famous Brands" -tuotteiksi nimettyjä tuotteita. Ohjelma on erityinen myös perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, koska hyväksyvä viranomainen ei ole määrittänyt tukikelpoisuudelle objektiivisia arviointiperusteita. Tämän ohjelman mukainen edullinen kohtelu on erityistä myös perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti, koske edut eivät ole riippuvaisia asianomaisten "Famous Brands" -tuotteiden vientituloksesta.
d) Tuen määrän laskeminen
(328)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Koska muualta ei ole saatavilla tarkkaa kvantitatiivista määritystä, asianmukaisin tietolähde vientiä harjoittaville tuottajille koituneen edun arvioimiseksi on ollut verrattavissa olevat Yhdysvaltain viranomaisten tekemät päätökset (ohjelmien luonteen samankaltaisuuden vuoksi). Kuten edellä todettiin, kun tuen määrä arvioidaan muissa tutkimuksissa tehtyjen havaintojen perusteella, huomioon otetaan kaikkialla tässä asetuksessa muun muassa se, onko kyseiseen järjestelmään tehty merkittäviä muutoksia ja onko tuen määrä pienentynyt ajan kuluessa. On syytä huomata, että toistuvien tukien määrä ei yleensä vähene tällä tavalla. Koska tällaisia muutoksia tai tuen määrän vähenemistä ei ollut, nyt käsillä olevassa tapauksessa pidetään tuen määränä kyseisessä tutkimuksessa vahvistettua alkuperäistä määrää.
(329)
Tämän järjestelmän osalta kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi tutkimusajanjaksolla vahvistetaan 0,13 prosenttia, joka on vastaaville ohjelmille seuraavissa Yhdysvaltain päätösmuistioissa vahvistettujen määrien aritmeettinen keskiarvo: US Decision Memorandum of 6 April 2009 on Citric Acid and Certain Citrate Salts (sivu 6) (Federal Register Vol. 74, No. 69, sivu 16836 / 13. huhtikuuta 2009), US Decision Memorandum of 14 May 2010 on Pre-Stressed Concrete Steel Wire Strand (sivu 29) (Federal Register Vol. 75, No. 98, sivu 28557 / 21. toukokuuta 2010), US Decision Memorandum of 28 May 2010 on Certain Steel Grating (sivu 18) (Federal Register Vol. 75, No. 109, sivu 32362 / 8. kesäkuuta 2010), US Decision Memorandum of 28 March 2011 on Aluminium Extrusions (sivu 19) (Federal Register Vol. 76, No. 64, sivu 18521 / 4. huhtikuuta 2011) sekä US Decision Memorandum of 11 October 2011 on Multi-layered Wood Flooring (sivu 17) (Federal Register Vol. 76, No. 201, sivu 64313 / 18. lokakuuta 2011). Yhdysvaltain viranomaisten toteuttamien tutkimusten osalta todetaan, että avustusohjelmista saadun edun laskennassa käytetty menetelmä on olennaisilta osilta samanlainen kuin unionin käyttämä menetelmä (78).
3.3.7.3 Avainteknologioita tukeva valtion hankerahasto
a) Yhteistyön puuttuminen Kiinan viranomaisten osalta
(330)
Kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa Kiinan viranomaiset ainoastaan totesivat, että ohjelma on päättynyt vuonna 2003 ja että yksikään otokseen kuuluneista viejistä ei ollut saanut etua siitä. Koska Kiinan viranomaiset eivät ole täydentäneet vastaustaan näytöllä tai lisäselvityksillä, komissio analysoi tämän ohjelman saatavilla olevien tietojen perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
b) Oikeusperusta
(331)
Valituksen mukaan tämän ohjelman oikeusperustan muodostavat seuraavat:
-
Valtion kiertokirjeet: Guojingmao Touzi nro 88 (1999), Guojingmao Touzi nro 122 (1999), Guojingmao Touzi nro 1038 (1999), Guojingmao Touzi nro 822 (2000) sekä
-
kansallisten avainteknologian uudistushankkeiden erityisrahaston hallinnointitoimenpiteet.
c) Tukikelpoisuus
(332)
Valitukseen sisältyneiden pääasiallista oikeusperustaa koskeneiden lainausten mukaan tästä ohjelmasta tuettavat yritykset valitaan lähinnä suurikokoisista valtion holding-yhtiöistä, joihin kuuluu 512 avainyritystä, 120 pilottiyritysryhmittymää sekä toimialan johtavat yritykset. Lisäksi suositaan yrityksiä, jotka sijaitsevat maan koillis-, keski- ja länsiosien vanhoilla teollisuusalueilla.
d) Tutkimuksen havainnot
(333)
Koska Kiinan viranomaiset eivät tehneet yhteistyötä, komissio tukeutuu valituksessa esitettyihin seikkoihin ja/tai muihin valituksessa mainittuihin lähteisiin (79).
(334)
Valituksessa kerrotaan, että tästä ohjelmasta pyrittiin antamaan tukikelpoisille yrityksille taloudellista tukea, jolla edistetään avainalojen, -yritysten ja -tuotteiden teknistä uudistamista, teknologian ajantasaistamista, tuoterakenteen kehittämistä, laadun parantamista, tuotannon lisäämistä, kotimaisen kysynnän laajentamista ja valtion talouden jatkuvaa ja tervettä kehittämistä. Valituksen mukaan rahastosta on tuettu 47:ää rauta- ja teräsyritystä investoinneissa, joiden määrä on yhteensä 75 miljardia RMB. Yhdysvaltain viranomaiset ovat ottaneet käyttöön tätä ohjelmaa koskevia tasoitustoimenpiteitä ainakin kahdessa menettelyssä.
(335)
Tässä ohjelmassa on kyse tuesta, sillä siitä annetaan taloudellista tukea käyttöpääoman hankintaan kohdistettujen avustusten muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti, ja tästä koituu etua vastaanottajalle. Koska nämä edut liittyvät käyttöpääomaan ja niitä voidaan jakaa pitemmälle aikavälille, saatavilla olevien tietojen perusteella päätellään, että etu jatkuu tutkimusajanjaksolle.
(336)
Tämä tuki on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti erityinen, koska tuki rajataan tiettyihin suurikokoisiin valtio-omisteisiin yrityksiin ja holding-yhtiöihin, jotka valitaan 512 avainyrityksen ja 120 pilottiyritysryhmän joukosta. Koska hanke kohdistuu tietyillä nimetyillä maantieteellisillä alueilla eli maan koillis-, keski- ja länsiosien vanhoilla teollisuusalueilla sijaitseviin yrityksiin, se on erityistä myös perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
e) Tuen määrän laskeminen
(337)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Koska muualta ei ole saatavilla tarkkaa kvantitatiivista määritystä, asianmukaisin tietolähde vientiä harjoittaville tuottajille koituneen edun arvioimiseksi on ollut samankaltainen Yhdysvaltain viranomaisten tekemä päätös (US Decision Memorandum of 10 September 2010 on Certain Seamless Carbon and Alloy Steel Standard, Line, and Pressure Pipe, sivu 19, Federal Register Vol. 75, No. 182, sivu 57444 / 21. syyskuuta 2010).
(338)
Tämän järjestelmän osalta kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi tutkimusajanjaksolla vahvistetaan 0,01 prosenttia, joka on samankaltaiselle järjestelmälle edellä olevassa kappaleessa tarkoitetussa Yhdysvaltain päätöksessä vahvistettu määrä.
3.3.7.4 Ohjelmat polkumyynnistä aiheutuvien oikeudellisten kulujen alentamiseksi
a) Yhteistyön puuttuminen Kiinan viranomaisten osalta
(339)
Valituksessa viitattiin erilaisiin Yhdysvaltain viranomaisten (80) ja komission (päällystettyä hienopaperia koskeva menettely) toteuttamiin tutkimuksiin, joissa tasoitustoimenpiteiden alaisiksi todettiin useat maakunnalliset ohjelmat, joiden mukaan paikallinen rahoitusvirasto korvaa 40 prosenttia oikeudellisista kuluista, joita yritykselle aiheutuu osallistumisesta polkumyynnin vastaiseen menettelyyn. Koska Kiinan viranomaiset päättivät jättää vastaamatta tätä ohjelmaa koskeviin kysymyksiin ja ainoastaan totesivat, etteivät otokseen kuuluneet viejät olleet saaneet siitä etua, komissio tekee päätelmänsä saatavilla olevan näytön perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
b) Oikeusperusta
(340)
Valituksessa olevien tietojen ja päällystettyä hienopaperia koskevan komission päätöksen (johdanto-osan 193 kappale) mukaan tämän ohjelman oikeusperusta on seuraava:
-
polkumyynti-, tuki- ja suojatoimenpidetutkimuksen vastaajien tukipolitiikan täytäntöönpanoa koskevat säännöt.
c) Tukikelpoisuus
(341)
Tämä ohjelma on sellaisten yritysten käytettävissä, jotka osallistuvat polkumyyntitutkimuksiin ja toimivat kauppaministeriön ja maakunnallisten viranomaisten ohjeiden mukaisesti.
d) Tutkimuksen havainnot
(342)
Tämä ohjelma on tukea, koska siitä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti taloudellista tukea suorana varojen siirtona, jolla katetaan polkumyyntimenettelyihin liittyviä oikeuskuluja, ja koska siitä koituu etu perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan mukaisesti. Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti, sillä se rajataan tiettyihin yrityksiin, jotka ovat mukana ulkomaisissa polkumyyntimenettelyissä. Ohjelma on erityinen myös perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, koska se on rajoitettu tiettyihin yrityksiin, jotka on rekisteröity tietyille nimetyille maantieteellisille alueille, jotka ovat tätä ohjelmaa täytäntöönpanevien maakunnallisten viranomaisten hallinnassa.
e) Tuen määrän laskeminen
(343)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Koska saatavilla ei ole tietoja tämän edun arvioimiseksi ja koska unionin toimielimet ovat jo tarkastelleet tätä ohjelmaa aiemmassa tukien vastaisessa menettelyssä, asianmukaisin tiedon lähde vientiä harjoittavien tuottajien saaman edun arvioimiseksi on ollut tätä ohjelmaa koskeva arviointi, joka tehtiin päällystettyä hienopaperia koskevassa menettelyssä, mukautettuna tarvittaessa edellä johdanto-osan 252 kappaleessa mainitulla tavalla.
(344)
Kaikille yhteistyössä toimimattomille yrityksille näin saaduksi tukiprosentiksi vahvistetaan 0,01 prosenttia päällystettyä hienopaperia koskevien havaintojen perusteella (81).
3.3.8. VALTION TEKEMÄT TAVAROIDEN OSTOT LIIAN KORKEANA PIDETTÄVÄÄ VASTIKETTA VASTAAN
(345)
Valituksessa oli näyttöä siitä, että Kiinan viranomaiset ostivat valtio-omisteisten yritysten kautta orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajien valmistamia tuotteita. Valituksessa viitattiin Kiinan viranomaisten ostoihin, jotka koskivat useita terästuotoksia, muun muassa väripinnoitettuja levyjä, kuumavalssattuja levykeloja, kylmävalssattuja levyjä, keskikokoisia laattoja ja galvanoituja levyjä. Valituksessa osoitettiin, että valtio-omisteisten yritysten näistä hyödykkeistä maksama ostohinta määritettiin erilaisten tekijöiden ja/tai vertailuarvojen perusteella ja että käytössä oli hintakattoja tai -mukautuksia, joita sovellettiin eri hyödykkeisiin sekä sen mukaan, koskiko liiketoimi toisiinsa etuyhteydessä olevia osapuolia.
(346)
Kiinan viranomaiset vastasivat viittaamalla valtio-omisteisia yrityksiä koskeviin yleistason väitteisiinsä, joiden mukaan ei ole osoitettu, että näitä terästuotteita ostavat valtio-omisteiset yritykset olisivat tukia ja tasoitustulleja koskevassa WTO:n sopimuksessa, jäljempänä SCM-sopimus, tarkoitettuja julkisia elimiä, ja joiden mukaan Kiinan viranomaiset eivät voi koota liiketoimikohtaisia tietoja tuntemattomista yksiköistä. Kiinan viranomaiset väittivät myös, ettei valituksessa viitattu hyödykkeiden ostotapahtumiin, joissa otokseen kuuluneet viejät olisivat olleet osallisina. Komissio viittaa päätelmiinsä, joiden mukaan orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden ja muiden terästuotteiden ostajat ovat valtio-omisteisia yrityksiä (ks. edellä 49-73 kappale), sekä Kiinan viranomaisille esitettyyn vaatimukseen toimittaa myös otokseen kuulumattomia viejiä koskevia tietoja (ks. edellä 34 ja 35 kappale). Koska Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet lisätietoa tästä ohjelmasta, komissio tekee havaintonsa asiakirjakokonaisuudessa saatavilla olevien tietojen perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
(347)
Koska hinnat ylittävät markkinahinnat ja valtion ostoista valtio-omisteisten yritysten kautta koituu etu orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille, tämä ohjelma on tasoitustoimenpiteiden alainen perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iii alakohdan sekä 6 artiklan d alakohdan mukaisesti. On myös katsottava, että tutkimuksessa on vahvistettu valituksessa esitetty väite, että markkinoilla ei ole luotettavaa yksityisten toimittajien hintaa, koska julkinen sektori on hallitsevassa asemassa teräsmarkkinoilla sen perusteella, että valtio-omisteisilla yrityksillä on hallitseva osuus Kiinan teräsmarkkinoista ainakin kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen osalta (ks. 76-79 kappale). Tuki on myös erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, sillä se rajataan ainoastaan valittuihin terässektorin yksiköihin, joissa valtio on osallisena. Koska nämä liiketoimet ja niiden perustana olevat sopimukset olivat kuitenkin monimutkaisia ja koska asiakirjakokonaisuudessa ei ollut tarvittavan yksityiskohtaisia tietoja, komissio ei kyennyt tekemään selkeää päätelmää tästä ohjelmasta. Sen vuoksi komissio päätti keskeyttää tämän ohjelman arvioinnin.
3.3.9 MUUT ALUEELLISET OHJELMAT
a) Yhteistyön puuttuminen Kiinan viranomaisten osalta
(348)
Kiinan viranomaiset vastasivat, että koska yksikään otokseen kuuluneista tuottajista ei sijainnut tässä jaksossa käsiteltyjen alueellisten ohjelmien soveltamisalueella, komission vaatimat tiedot olivat tutkimuksen kannalta merkityksettömiä. Koska tiedot ovat merkittäviä tutkimuksen kannalta (ks. edellä 34-35 kappale) ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet vastausta, komissio tekee kaikkia tässä jaksossa käsiteltyjä alueellisia ohjelmia koskevan päätöksensä asiakirjakokonaisuudessa saatavilla olevien tietojen perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
3.3.9.1 Tuet, joita myönnetään Tianjin-Binhain uudella alueella (Tianjin Binhai New Area ja Tianjinin talous- ja teknologiakehitysalueella (Tianjin Economic and Technological Development Area)
b) Oikeusperusta
(349)
Nopeutetun poistojärjestelmän oikeusperusta on valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon kiertokirje, joka koskee yritystuloveroon sovellettavia etuuskohteluita, joilla tuetaan Tianjin-Binhain uuden alueen kehittämistä ja avoimuutta.
c) Tutkimuksen havainnot
(350)
Valituksessa väitettiin, että ohjelmalla pyritään edistämään tieteen ja teknologian infrastruktuuria Tianjin-Binhain uudella alueella ja Tianjinin talous- ja teknologiakehitysalueella sekä rakentamaan tieteen ja teknologian uudistamisjärjestelmä ja palveluvalmiuksia. Valituksen mukaan tästä ohjelmasta annettavat taloudelliset edut myönnettiin tiede- ja teknologiarahaston ja nopeutetun poisto-ohjelman kautta. Edut olisi rajattu yrityksiin, jotka ovat sijoittautuneet Tianjin-Binhain hallintokomitean toimivalta-alueelle, ja mukana olisi tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottavia/vieviä yrityksiä. Valituksessa viitattiin päätökseen, jonka Yhdysvaltain viranomaiset tekivät tiettyihin saumattomiin hiili- ja seosterästuotteisiin, -lankaan ja -paineputkiin liittyviä tasoitustoimenpiteitä koskevassa menettelyssä (82); päätöksen mukaan tämä ohjelma mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.
(351)
Koska Kiinan viranomaiset eivät tehneet yhteistyötä, tätä ohjelmaa koskeva komission päätös perustuu perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti parhaisiin saatavilla oleviin tietoihin, jotka sisältyvät valitukseen ja edellä mainittuun Yhdysvaltain viranomaisten päätökseen.
(352)
Tästä ohjelmasta koituu vastaanottajayrityksille kertaluontoinen etu tiede- ja teknologiarahastosta saatavan avustuksen muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti (suora varojen siirto) ja nopeutetun poisto-ohjelman osalta menetettyjen tulojen muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti.
(353)
Tiede- ja teknologiarahastosta ja nopeutetusta poisto-ohjelmasta annettavat tuet ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sillä ne rajoittuvat tiettyihin yrityksiin, jotka sijaitsevat nimetyillä maantieteellisillä alueilla (toisin sanoen Tianjin-Binhain uudella alueella ja/tai Tianjinin talous- ja teknologiakehitysalueella).
d) Tuen määrän laskeminen
(354)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. koska muualta ei ole saatavilla tarkkaa kvantitatiivista määritystä, asianmukaisin tietolähde vientiä harjoittaville tuottajille koituneen edun arvioimiseksi on ollut verrattavissa oleva Yhdysvaltain viranomaisten tekemä päätös (US Decision Memorandum of 10 September 2010 on Certain Seamless Carbon and Alloy Steel Standard, Line, and Pressure Pipe, sivut 20 ja 21, Federal Register Vol. 75, No. 182, sivu 57444 / 21. syyskuuta 2010). Yhdysvaltain viranomaisten toteuttamien tutkimusten osalta todetaan, että vero- ja avustusohjelmista saadun edun laskennassa käytetty menetelmä on olennaisilta osilta samanlainen kuin unionin käyttämä menetelmä (83).
(355)
Kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten kokonaistukiprosentiksi tutkimusajanjaksolla vahvistetaan 0,61 prosenttia, joka on asianomaisille järjestelmille edellä olevassa kappaleessa tarkoitetussa päätöksessä vahvistettujen prosenttien summa.
3.3.9.2 Ohjelmat, jotka koskevat koillista aluetta
a) Oikeusperusta
(356)
Oikeusperusta on 14 päivänä syyskuuta 2004 annettu valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon kiertokirje, joka käsittelee alv-vähennyksen soveltamisalan koilliselle alueelle laajentamista koskevien asetusten painamista ja jakelua.
b) Tutkimuksen havainnot
(357)
Valituksen tekijä vakuutti, että Kiinan viranomaiset perustivat vuonna 2003 koillisalueen elvyttämisohjelman, jolla pyritään elvyttämään Dalianin kaupungin vanhoja teollisuusalueita ja Liaoningin, Jilinin ja Heilongjiangin kolmea koillista maakuntaa, jotka muodostavat Kiinan terästeollisuuden perinteisen keskuksen. Valituksen mukaan Kiinan viranomaiset ovat perustaneet erityisen Northeast Revitalisation Bank -pankin (NRB), joka on valtioneuvoston hallinnossa ja jonka toimeksiantona on rahoittaa koillisalueen raskaan teollisuuden vanhan keskuksen elvyttämiseen annettavaa tukea.
(358)
Valituksessa viitattiin myös tukiin, joita Export-Import Bank of China ("ExIm Bank") on antanut tämän ohjelman puitteissa Dalianin sivukonttorin kautta vientiluottoina ja muina edullisina luottoina, joiden kokonaismäärä oli 5 miljardia RMB, ja joiden arvo paikallisille yrityksille koituvina säästöinä oli 150 miljoonaa RMB marraskuusta 2003 lähtien. Valituksessa kerrottiin myös, että lainoja myönnettiin myös luottokelvottomille yrityksille vaikeuksissa olevien valtio-omisteisten yritysten kilpailukyvyn kohentamiseksi ja annettiin näille suhteettomat mahdollisuudet saada käyttöönsä rahoitusvaroja, vaikka niiden osuus kannattamattomista lainoista on koko maan suurin.
(359)
Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio tekee tätä ohjelmaa koskevan päätöksensä valitukseen ja Yhdysvaltain päätökseen (US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (Line Pipe) (sivut 21 ja 22) (Federal Register Vol. 73, No. 227, sivu 70961 / 24. marraskuuta 2008) sisältyvien tietojen perusteella, mukautettuna tarvittaessa edellä johdanto-osan 252 kappaleessa mainitulla tavalla.
(360)
Tästä ohjelmasta koituu vastaanottajayrityksille etua i) vientiluottojen korkotukina annettuina avustuksina ja ii) alv-palautuksina käyttöpääoman oston yhteydessä.
(361)
Vientiluottojen korkotuet (i) ovat avustuksen muodossa annettavaa tukea perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Yhdysvaltain päätöksessä viitataan ohjelmaan nimellä "Foreign Trade Development Fund" nimityksen "Northeast Revitalisation Programme" sijasta, kuten myös valituksessa mainitaan. Ohjelmaa hallinnoivat Liaoningin maakunnan viranomaiset (Liaoningin maakunnallinen ulkomaankaupan ja talousyhteistyön virasto sekä Liaoningin maakunnan talousministeriö). Tukikelpoisia ovat vientiä harjoittavien yritysten hankkeet, joilla muun muassa parannetaan yritysten vientiperustan kilpailukykyä ja tutkitaan kansainvälisiä markkinoita. Koska nämä avustukset ovat riippuvaisia vientituloksesta, ohjelma on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti.
(362)
Käyttöpääoman ostoista annettavat alv-palautukset (ii) ovat valtion menettäminä tuloina annettavaa tukea perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti. Tämän ohjelman mukaan alv-velvolliset voivat tietyillä toimialoilla vähentää käyttöpääoman ostoihin perustuvan alv:n lopputuotteiden myynnin alv:sta. Alv-vähennys rajataan koillisalueella sijaitseviin yrityksiin, ja se on sen vuoksi alueellisesti erityistä perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
c) Tuen määrän laskeminen
(363)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Koska muualta ei ole saatavilla tarkkaa kvantitatiivista määritystä, asianmukaisin tietolähde vientiä harjoittaville tuottajille koituneen edun arvioimiseksi on ollut verrattavissa oleva Yhdysvaltain viranomaisten tekemä päätös (ohjelmien luonteen samankaltaisuuden vuoksi).
(364)
Koillisen alueen elvytysohjelman osalta kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi tutkimusajanjaksolla vahvistetaan 0,18 prosenttia, joka on Foreign Trade Development Fund -ohjelmasta saataville avustuksille ja alv-palautuksille vahvistettujen määrien summa, joka vahvistettiin Yhdysvaltain päätösmuistiossa (US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (Line Pipe), sivut 21 ja 22, Federal Register Vol. 73, No. 227, sivu 70961 / 24. marraskuuta 2008). Yhdysvaltain viranomaisten toteuttamien tutkimusten osalta todetaan, että samankaltaisista ohjelmista saadun edun laskennassa käytetty menetelmä on olennaisilta osilta samanlainen kuin unionin käyttämä menetelmä (84).
a) Oikeusperusta
(365)
Oikeusperustana on 16 päivänä joulukuuta 2004 vahvistetut väliaikaiset hallintotoimenpiteet, jotka koskevat korkean teknologian tuotteiden ja laitteiden valmistuksessa käytettävien tuotteiden vientiin sovellettavia luottoavustuksia.
b) Tutkimuksen havainnot
(366)
Valituksessa väitettiin, että tästä ohjelmasta annetaan avustuksia yrityksille, jotka laajentavat korkean teknologian tuotteiden vientiä, ja tuetaan Liaoningin maakunnassa sijaitsevien yritysten kehittämistä. Ohjelmaa hallinnoivat Liaoningin maakunnallinen ulkomaankaupan ja talousyhteistyön virasto, Liaoningin maakunnan talousministeriö ja Liaoningin maakunnan talouskomissio. Yhdysvaltain viranomaiset ovat edellä mainitussa Line Pipe -päätöksessä (ks. 359 kappale) todenneet tämän ohjelman mahdollistavan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.
(367)
Tästä ohjelmasta koituu etu Kiinan viranomaisten antamana suorana varojen siirtona, joka käytetään pankkilainojen korkojen maksamiseen, perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti. Vientiluotoilla tarkoitetaan lyhytkestoisia lainoja, joita maakunnan yritykset, jotka tuottavat korkean teknologian tuotteita ja laitteiden valmistuksessa käytettäviä tuotteita, saavat pankeilta ja muilta rahoituslaitoksilta, jotta ne saavat tarvittavat varat tuotteiden tuotantoa ja toimintaa varten tuotteiden vienti-ilmoituksen ja maksun saamisen välillä. Tukikelpoisten yritysten vuotuisen vientiarvon on oltava yli miljoona dollaria ja vietyjen tuotteiden on kuuluttava Kiinan korkean teknologian tuotteiden vientiluetteloon tai laitteiden valmistuksessa käytettävien tuotteiden piiriin. Tämä ohjelma on siis erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, koska se rajoitetaan nämä kriteerit täyttäviin yrityksiin. Ohjelma on myös riippuvainen vientituloksesta perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. Lisäksi ohjelma on alueellisesti erityinen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sillä se rajataan nimetyllä maantieteellisellä alueella Koillis-Kiinassa sijaitseviin yrityksiin.
c) Tuen määrän laskeminen
(368)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Koska muualta ei ole saatavilla tarkkaa kvantitatiivista määritystä, asianmukaisin tietolähde vientiä harjoittaville tuottajille koituneen edun arvioimiseksi on ollut verrattavissa oleva Yhdysvaltain viranomaisten tekemä päätös (ohjelmien luonteen samankaltaisuuden vuoksi).
(369)
Kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi tutkimusajanjaksolla vahvistetaan 0,43 prosenttia, joka vastaa vientiluottojen korkotukijärjestelmälle Yhdysvaltain päätösmuistiossa (US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (Line Pipe), sivu 23, Federal Register / Vol. 73, No. 227, sivu 70961 / 24. marraskuuta 2008) vahvistettua määrää. Yhdysvaltain viranomaisten toteuttamien tutkimusten osalta todetaan, että samankaltaisista ohjelmista saadun edun laskennassa käytetty menetelmä on olennaisilta osilta samanlainen kuin unionin käyttämä menetelmä (85).
a) Tutkimuksen havainnot
(370)
Valituksessa viitataan aiempaan vientiluottojen korkotukiohjelmaan, joka on käytettävissä ainoastaan avoinna olevien vientiluottojen yhteydessä. Yhdysvaltain viranomaiset ovat todenneet Line Pipe -päätöksessä myös tämän ohjelman mahdollistavan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.
(371)
Oikeusperustana on 16 päivänä joulukuuta 2004 vahvistetut väliaikaiset hallintotoimenpiteet, jotka koskevat korkean teknologian tuotteiden ja laitteiden valmistuksessa käytettävien tuotteiden vientiin sovellettavia luottoavustuksia.
(372)
Tästä ohjelmasta annetaan etua Kiinan viranomaisten antamana suorana varojen siirtona perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti. Tuesta koituu perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan ja 6 artiklan b alakohdan mukainen etu, jonka määrä on vastaanottajien maksaman määrän ja sen määrän, jonka ne ohjelman puuttuessa olisivat joutuneet maksamaan vastaavasta kaupallisesta lainasta, välinen ero. Valtio antaa lainat poliittisten pankkiensa ja valtio-omisteisten pankkien kautta (ks. edellä johdanto-osan 157-180 kappaleessa esitetty analyysi). Vientiluotot ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti, sillä ne ovat riippuvaisia vientituloksesta, sekä 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, koska ne rajataan määrätyllä maantieteellisellä alueella Kiinassa sijaitseviin yrityksiin.
b) Tuen määrän laskeminen
(373)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Koska muualta ei ole saatavilla tarkkaa kvantitatiivista määritystä, asianmukaisin tietolähde vientiä harjoittaville tuottajille koituneen edun arvioimiseksi on ollut verrattavissa oleva Yhdysvaltain viranomaisten tekemä päätös (ohjelmien luonteen samankaltaisuuden vuoksi).
(374)
Kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi tutkimusajanjaksolla vahvistetaan 1,05 prosenttia, joka vastaa vientiluottojärjestelmälle Yhdysvaltain päätösmuistiossa (US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (Line Pipe), sivu 23, Federal Register / Vol. 73, No. 227, sivu 70961 / 24. marraskuuta 2008) vahvistettujen määrien aritmeettista keskiarvoa. Yhdysvaltain viranomaisten toteuttamien tutkimusten osalta todetaan, että samankaltaisista ohjelmista saadun edun laskennassa käytetty menetelmä on olennaisilta osilta samanlainen kuin unionin käyttämä menetelmä (86).
a) Tutkimuksen havainnot
(375)
Valituksen mukaan Liaoningin maakuntahallinto otti "Five Points, One Line Coastal Belt" -ohjelman käyttöön 21 päivänä tammikuuta 2006. Liaoningin hallinto myöntää tukia alueella sijaitseville tietyille yrityksille. Ensisijaisina pidetään yrityksiä, jotka toimivat vientivalmistuskeskuksina viidellä avainalalla. Etuuskohtelu käsittää useita etuja, muun muassa 15 prosentin alennettu tulovero korkean teknologian yrityksiksi sertifioiduille yrityksille, vapautus tuloverosta "kotimaisrahoitteisille" korkean teknologian yrityksille, korkotukiprioriteetit, taloushallintoa koskevat etuoikeudet ja vapautukset hallinnolle maksettavista maksuista. Valituksen mukaan valtio-omisteinen poliittinen pankki China Development Bank (CDB) on myöntänyt edullisia lainoja tämän ohjelman puitteissa.
(376)
Yhdysvaltain viranomaiset ovat edellä mainitussa Line Pipe -päätöksessä todenneet tämän ohjelman mahdollistavan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.
(377)
Ohjelman oikeusperustana on Liaoningin maakuntahallinnon lausunto kehityksen kannalta keskeisten rannikkoalueiden avaamisen kannustamisesta. Liaoningin kehittämis- ja uudistamiskomissio ja Liaoningin rahoitusvirasto hallinnoivat korkotukia, ja Huludao-Beigangin teollisuuspuisto, toimiala ja kauppaviranomainen hallinnoivat maksuista tämän ohjelman mukaisesti myönnettäviä vapautuksia.
(378)
Tästä ohjelmasta annetaan taloudellisia etuja Kiinan viranomaisten antamana suorana varojen siirtona perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti sekä menetettyinä tai kantamattomina tuloina perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti. Näistä tuista koituu perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan mukaisesti etu, jonka määrä on sama kuin avustuksen ja/tai vero- tai maksuvapautusten määrä. Tuet ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sillä ne rajoittuvat tiettyihin yrityksiin, jotka sijaitsevat nimetyllä Liaoningin maakuntaviranomaisen hallintoalueella. Ensisijaisesti tukia myönnetään yrityksille, jotka toimivat vientivalmistuskeskuksina viidellä avainalalla, ja näin ollen tuet ovat myös erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti, sillä ne ovat riippuvaisia vientituloksesta.
b) Tuen määrän laskeminen
(379)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Koska muualta ei ole saatavilla tarkkaa kvantitatiivista määritystä, asianmukaisin tietolähde vientiä harjoittaville tuottajille koituneen edun arvioimiseksi on ollut verrattavissa oleva Yhdysvaltain viranomaisten tekemä päätös (ohjelmien luonteen samankaltaisuuden vuoksi).
(380)
Kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi tutkimusajanjaksolla vahvistetaan 0,30 prosenttia, joka vastaa tälle järjestelmälle Yhdysvaltain päätösmuistiossa (US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (Line Pipe), sivu 23, Federal Register / Vol. 73, No. 227, sivu 70961 / 24. marraskuuta 2008) vahvistettua määrää. Yhdysvaltain viranomaisten toteuttamien tutkimusten osalta todetaan, että vero-ohjelmista saadun edun laskennassa käytetty menetelmä on olennaisilta osilta samanlainen kuin unionin käyttämä menetelmä (87).
3.3.9.3 Avustukset Jiangsun maakunnan tiede- ja teknologiaohjelmasta
a) Oikeusperusta
(381)
Tämän ohjelman oikeusperustan muodostavat hallintotoimenpiteet, jotka koskevat Jiangsun tieteellisteknistä julkisen palvelun alustaa (Sukeji (2006) nro 102; Sucaijiao (2006) nro 22).
b) Tutkimuksen havainnot
(382)
Valituksessa väitetään, että tästä ohjelmasta annetaan muun muassa avustuksia tietyille yrityksille. Kiinan viranomaiset totesivat kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa, että yksikään otokseen kuuluneista yrityksistä ei hyödyntänyt tätä ohjelmaa tai saanut siitä etua. Komissio viittaa edellä esittämäänsä perusteluun sen osalta, miksi Kiinan viranomaisia vaadittiin toimittamaan täydelliset vastaukset myös otokseen kuulumattomia yrityksiä koskeviin kysymyksiin (ks. edellä 34-35 kappale). Lisäksi komissio huomauttaa, että valituksessa luetellaan mahdollisten edunsaajien joukossa sekä otokseen kuuluneita että kuulumattomia orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajia, jotka sijaitsevat ohjelman soveltamisalueella. Tämän vuoksi komissio tekee tätä ohjelmaa koskevat havaintonsa asiakirjakokonaisuudessa saatavilla olevien tietojen - etenkin valituksessa olevien tietojen ja Yhdysvaltain viranomaisten havaintojen - perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti; Yhdysvaltain viranomaiset ovat todenneet tämän ohjelman mahdollistavan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton päätöksessä, joka koskee Kiinan kansantasavallasta tuotavia esipuristettuja teräsbetonivaijereita (88).
(383)
Avustuksina myönnettävät taloudelliset edut ovat tukea perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti. Tuet ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla, sillä vaikuttaa siltä, ettei järjestelmästä myönnettävien etujen myöntämiselle ole objektiivisia arviointiperusteita tai ehtoja (kuten perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään), ja saatavilla olevien tosiseikkojen perusteella vaikuttaa siltä, ettei Jiangsun tiede- ja teknologiaministeriö käytä harkintavaltaansa objektiivisella tavalla.
c) Tuen määrän laskeminen
(384)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Koska muualta ei ole saatavilla tarkkaa kvantitatiivista määritystä, asianmukaisin tietolähde vientiä harjoittaville tuottajille koituneen edun arvioimiseksi on ollut verrattavissa oleva Yhdysvaltain viranomaisten tekemä päätös (ohjelmien luonteen samankaltaisuuden vuoksi).
(385)
Kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi tutkimusajanjaksolla vahvistetaan 0,01 prosenttia, joka vastaa tälle järjestelmälle Yhdysvaltain päätösmuistiossa (US Decision Memorandum of 14 May 2010 on Pre-Stressed Concrete Steel Wire Strand, sivu 35, Federal Register Vol. 75, No. 98, sivu 28557 / 21. toukokuuta 2010) vahvistettua määrää. Yhdysvaltain viranomaisten toteuttamien tutkimusten osalta todetaan, että avustusohjelmista saadun edun laskennassa käytetty menetelmä on olennaisilta osilta samanlainen kuin unionin käyttämä menetelmä (89).
3.3.9.4 Avustukset Hebein maakunnan tiede- ja teknologiaohjelmasta
a) Tutkimuksen havainnot
(386)
Valituksessa viitataan kahteen avustukseen, joita Hebein maakunnan tiede- ja teknologiaohjelmasta myönnettiin vuonna 2009 yhdelle orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajalle ja joiden kokonaismäärät olivat 700 000 RMB ja 2 080 000 RMB. Kiinan viranomaiset totesivat kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa, että otokseen kuuluneista yrityksistä yksikään ei ollut sijoittautunut Hebein maakuntaan ja että vaaditut tiedot olivat sen vuoksi tutkimuksen kannalta merkityksettömiä. Komissio viittaa edellä esittämäänsä perusteluun sen osalta, miksi Kiinan viranomaisten olisi pitänyt toimittaa täydelliset vastaukset myös otokseen kuulumattomia yrityksiä koskeviin kysymyksiin (ks. edellä 34-35 kappale). Tämän vuoksi komission havainnot perustuvat asiakirjakokonaisuudessa saatavilla oleviin tietoihin (tässä tapauksessa valitukseen) perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
(387)
Avustuksina tästä ohjelmasta myönnettävät taloudelliset edut ovat tukea, koska niillä annetaan taloudellista tukea perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti. Niistä koituu perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan mukaisesti etua, jonka määrä vastaa avustusten määrää. Nämä tuet ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sillä niitä myönnetään vain Hebein maakunnassa sijaitseville yrityksille.
b) Tuen määrän laskeminen
(388)
Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Koska saatavilla ei ollut muita tietoja tämän edun arvioimiseksi, komissio teki havaintonsa valituksessa esitettyjen tietojen perusteella. Näin laskettu tuen määrä on perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti jaettu tutkimusajanjaksolla vastaanottajien kokonaisliikevaihdolle (nimittäjä), koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(389)
Kaikille yhteistyössä toimimattomille yrityksille näin saadun tukiprosentin todetaan olevan merkityksetön (alle 0,01 prosenttia).
3.3.10 SATUNNAISET TUET
a) Tutkimuksen havainnot
(390)
Valituksessa lueteltiin joukko satunnaisia tukia, joita väitettiin myönnetyn tietyille orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden - sekä valtio-omisteisille että yksityisille - tuottajille. Nämä tuet olivat joko avustuksia tai muita verovapautuksia tai -vähennyksiä muun muassa erityishankkeiden tai käyttöomaisuuden rahoittamiseksi. Ne myönnettiin terästeollisuuden uudistamista koskevan yleisen strategisen politiikan puitteissa.
(391)
Komissio pyysi Kiinan viranomaisia toimittamaan tietoa näistä satunnaisista tuista. Kiinan viranomaiset vastasivat, että valituksessa esitetyt väitteet perustuivat vuosikertomuksista otettuihin lainauksiin, ja että vaikutti siltä, että yksikään niistä ei koskenut otokseen kuuluneita yrityksiä. Sen vuoksi Kiinan viranomaiset päättelivät, ettei otokseen kuulumattomia yrityksiä ja maakuntia koskevien liiketoimikohtaisten väitteiden käsittely ollut tarpeen. Lisäksi Kiinan viranomaiset toistivat erään yleisistä huomautuksistaan, jonka mukaan tiettyjen liiketoimien luettelointia "tukina" yrityksen vuosikertomuksessa ei voida pitää riittävänä näyttönä niitä koskevan tutkimuksen aloittamiselle, sillä WTO:n SCM-sopimuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti se ei ole riittävä alustava näyttö.
(392)
Komissio viittaa edellä esittämiinsä perusteluihin sen osalta, miksi Kiinan viranomaisia vaadittiin toimittamaan tietoa myös otokseen kuulumattomia yrityksiä koskevien tukiväitteiden osalta (ks. edellä 34-35 kappale). Komissio teki satunnaisia tukia koskevat havaintonsa asiakirjakokonaisuudessa saatavilla olevien tietojen perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.
(393)
Valituksessa luetellut satunnaiset tuet ovat avustusten ja samankaltaisten varojen siirtojen osalta suorana varojen siirtona annettavaa tukea perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti; keskus-, maakunta- ja kuntatason veroista ja maksuista annettujen erilaisten vapautusten tai alennusten osalta niitä pidetään menetettyinä tuloina annettavana tukena perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti. Komissio toteaa, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajien vuosikertomuksissa nämä taloudelliset tuet mainitaan "tukina". Vaikuttaa siltä, että useat näistä tuista ovat oikeudellisesti tai tosiasiallisesti erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, koska Kiinan viranomaisten puutteellisen yhteistyön vuoksi päätellään, että niitä myönnetään rajalliselle määrälle teräsyrityksiä kannustettavalla terässektorilla, ja kun otetaan huomioon tapa, jolla myöntävät viranomaiset käyttävät harkintavaltaa niitä myöntäessään. Lisäksi jotkin näistä tuista ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, koska niiden saatavuus on rajattu tiettyihin yrityksiin, jotka sijaitsevat nimetyillä maantieteellisillä alueilla tietyn maakunnan alueella.
b) Tuen määrän laskeminen
(394)
Komissio on tarkastellut huolellisesti asiakirjakokonaisuudessa olevia näitä satunnaisia tukia koskevia tietoja orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden eri tuottajien osalta. Komissio totesi, että osa näistä tuista ei vääristä kauppaa ja/tai niistä koituu suhteellisen pieniä tukimääriä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille. Sitä vastoin on kuitenkin joukko erityisiä tukia, joista näyttää koituvan huomattavia tukimääriä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille. Kun otetaan huomioon tämä sekä asiakirjakokonaisuudessa olevat tiedot, komissio pitää asianmukaisena sovellettavan tasoitustullin laskemista käyttäen viitteenä tässä menettelyssä tasoitettaviin avustus- ja vero-ohjelmiin perustuvaa yksinkertaista keskiarvoa siitä huolimatta, että Kiinan viranomaiset ja asianomaiset orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat eivät toimineet yhteistyössä.
(395)
Kaikille yhteistyössä toimimattomille yrityksille näin saaduksi tukiprosentiksi vahvistetaan 0,5 prosenttia.
3.4 OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET LOPULLISISTA PÄÄTELMISTÄ ILMOITTAMISEN JÄLKEEN
(396)
Kiinan viranomaiset, yksi otokseen kuulunut vientiä harjoittava tuottaja (Zhejiang Huadong) ja valituksen tekijä esittivät huomautuksia lopullisista päätelmistä.
3.4.1 KIINAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET LOPULLISISTA PÄÄTELMISTÄ
(397)
Kun otetaan huomioon Kiinan viranomaisten toimittamat lukuisat ja erittäin yksityiskohtaiset väitteet ja se tosiasia, että niiden kaikkien sisällyttäminen tähän asetukseen olisi epäkäytännöllistä (myös siksi, että mukana on luottamuksellista tietoa), komissio on esittänyt Kiinan viranomaisille kahdenvälisen kirjallisen selvityksen kaikista oikeudellisista ja tosiasioihin liittyvistä seikoista, joiden vuoksi väitteet hylättiin.
3.4.1.1 Menettelytapakysymykset
(398)
Vaikutti siltä, että useissa tutkimuksen käynnistämistä koskevissa väitteissään Kiinan viranomaiset katsoivat GOES-paneelin (90) raportin olevan hallitsevassa asemassa siinä, miten tiettyjä SCM-sopimuksen määräyksiä ja EU:n perusasetusta tulkitaan. Kiinan viranomaiset puhuvat esimerkiksi siitä, miten GOES-paneeli poisti joitakin epäilyksiä (91). Vaikka komissio otti huomioon paneelin havainnot ja on samaa mieltä useista sen päätelmistä, nämä havainnot eivät muuta perussopimusta tai lainsäädäntökieltä eli WTO:n tukia koskevan sopimuksen 11 artiklan 2 kohtaa ja 11 artiklan 3 kohtaa ja tasoitustulleja koskevan perusasetuksen 9 artiklan 2 kohtaa ja 9 artiklan 3 kohtaa, jotka ovat merkityksellisiä ja sitovat komissiota kaikissa tukien vastaisissa menettelyissä.
(399)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio rikkoi SCM-sopimuksen 11 artiklan 2 kohtaa käynnistäessään tämän tutkimuksen perustuen valitukseen, jossa ei ollut yhtään näyttöä mahdollisen (/kunkin) väitetyn tuen olemassaolosta, laajuudesta ja vaikutuksesta, ja että komissio oli rikkonut 11 artiklan 3 kohtaan perustuvaa velvoitettaan tarkastella näytön paikkansapitävyyttä ja riittävyyttä.
Tämä väite oli hylättävä. Kiinan viranomaisten viittaus tuen olemassaoloon, laajuuteen ja vaikutukseen on lainaus SCM-sopimuksen 11 artiklan 1 kohdasta, ja sillä kuvataan tutkimuksen tarkoitusta. Komission näkemyksen mukaan se ei liity SCM-sopimuksen 11 artiklan 2 kohtaan, jossa vaaditaan, että valituksen tekijän on toimitettava riittävä näyttö tuen olemassaolosta ja, jos mahdollista, sen määrästä ja että valituksessa on oltava valituksen tekijän kohtuudella saatavilla olevat tiedot. Komissio on analysoinut valituksen tekijän toimittaman näytön, joka oli huomattavan laaja, sellaisena kuin se on valitukseen liittyvien asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetussa versiossa. Komission yksiköt ehdottivat tutkimuksen käynnistämistä vasta sitten, kun ne olivat asianmukaisella tavalla analysoineet näytön paikkansapitävyyden ja riittävyyden ja todenneet, että alustava näyttö on riittävä.
(400)
Kiinan viranomaiset ehdottivat, että jokaisen tukijärjestelmän jokainen osa-alue (taloudellinen tuki, etu ja erityisyys) pitäisi määritellä yksittäin. Komissio on Kiinan viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että tukiväitteitä on tarkasteltava yksittäin. Kunkin tukiohjelman kunkin osa-alueen osalta esitettyä näyttöä ei kuitenkaan tarvitse tutkia erillisenä. Esimerkiksi yhden ohjelman erityisyyttä koskeva näyttö saattaisi olla erittäin merkityksellinen määritettäessä toisen ohjelman erityisyyttä muun muassa sen mukaan, kuinka paljon tietoa kyseisistä ohjelmista on julkisesti saatavilla ja missä määrin ohjelmat liittyvät läheisesti toisiinsa ja perustuvat samaan lainsäädäntöön.
(401)
Kiinan viranomaiset väittivät, että on oltava näyttöä (vähäisen tuen ylittävän) tuen määrästä tutkimusajanjaksolla kunkin ohjelman osalta ja että on oltava riittävää näyttöä nykyisestä tukitasosta kunkin tuen osalta, ei "mahdollisista" tai "todennäköisistä" eduista. Tämän seikan osalta komissio on eri mieltä Kiinan viranomaisten kanssa, koska perusasetuksessa tai WTO:n SCM-sopimuksessa ei vaadita sen osoittamista, että tietyn ohjelman tuet ylittävät vähäisen tuen määrän. Komissio ei kiistä sitä, että jotta tuki mahdollistaisi tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, siitä on koiduttava etua tutkimusajanjakson aikana ja valituksen tekijöiden pitäisi pyrkiä toimittamaan tästä näyttöä. SCM-sopimuksen 11 artiklan 2 kohdassa kuitenkin vaaditaan tuen olemassaolosta riittävää näyttöä perustuen valituksen tekijän kohtuudella saatavilla oleviin tietoihin. Koska tuesta saatavista eduista (esim. verovapautuksista, avustuksista, hyödykkeiden tarjoamisesta) ei ole paljon julkisesti saatavilla olevaa tietoa, valituksen tekijöiden on usein mahdotonta todeta varmuudella, että tuesta on koitunut etu tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajille. Tällaisessa tapauksessa valituksen tekijän on toimitettava paras saatavilla oleva näyttö, joka osoittaa esimerkiksi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajat ovat tukikelpoisia tähän tukeen ja että ohjelma on edelleen voimassa tai siitä myönnetään etuja. Vaadittavan näytön taso riippuu kyseessä olevaa tapausta koskevista tosiseikoista ja siitä, minkä verran tietoa on kohtuudella valituksen tekijän saatavilla.
(402)
Kiinan viranomaiset väittivät, että vireillepanoilmoitus oli SCM-sopimuksen 22 artiklan 2 kohdan iii alakohdan vastainen, koska ei voida katsoa, että eri ohjelmille annettujen nimien yksinkertaista toistamista pidettäisiin niiden "kuvauksena". Komissio katsoo, että tutkittavat tukikäytännöt on kuvattu vireillepanoilmoituksessa riittävän tarkasti yksilöimällä kyseiset nimet ja että ilmoitus ei sen vuoksi ole SCM-sopimuksen 22 artiklan 2 kohdan iii alakohdan vastainen.
(403)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio on käynnistänyt menettelyn virheellisesti useiden tukiohjelmien osalta, koska se on tarkastellut valitusta "holistisesti" tai "kokonaisuutena" sen sijaan, että olisi tarkastellut kutakin ohjelmaa. Kiinan viranomaiset väittivät lisäksi, että muiden tutkintaviranomaisten eri ohjelmista tekemät havainnot eivät itsessään ole riittävä näyttö menettelyn käynnistämiseksi. Kuten edellä (ks. 400 kappale) selitetään, komission yksiköt ovat tarkastelleet jokaista ohjelmaa. Se, missä määrin muiden viranomaisten tietystä ohjelmasta tekemät havainnot voivat muodostaa riittävän näytön menettelyn käynnistämiseksi, on tapauskohtaista ja riippuu jossain määrin siitä, mitä muuta tietoa on kohtuudella valituksen tekijän saatavilla.
(404)
Kiinan viranomaiset (lainaten Yhdysvaltain viranomaisten GOES-tapauksessa (92) esittämää kannanottoa) väittivät, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden "kannustettavan alan" asemaa viranomaissuunnitelmissa on voitu käyttää yleisluontoisesti erityisyyden osoittamisessa. Tämä ei vastaa tosiasioita. Lainsäädäntö, jossa orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat luokitellaan "kannustettavaksi" (93), (ja siitä aiheutuvat seuraukset) ei ole - vaikka Kiinan viranomaiset näin väittävätkin - "viranomaisten politiikkaa koskevaa yleistä tietoa, josta ei ole suoraa yhteyttä kyseiseen ohjelmaan". Koska lainsäädännössä nimenomaisesti rajataan ohjelmiin pääsy tiettyihin yrityksiin (tai annetaan etuuskohteluun perustuvia etuja), lainsäädännöllä on selvästi erittäin suora yhteys kyseiseen ohjelmaan.
(405)
Kiinan viranomaiset väittivät, että on oltava näyttöä tukiohjelmasta tutkimusajanjakson aikana saatavasta edusta ja että se, että ohjelmien on muissa tapauksissa todettu mahdollistavan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, ei riitä, sillä tällaiset havainnot koskevat eri tutkimusajanjaksoa. Komissio ei kiistä sitä, että jotta tuki mahdollistaisi tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, siitä on koiduttava etua tutkimusajanjakson aikana ja valituksen tekijöiden pitäisi pyrkiä toimittamaan tästä näyttöä. Menettelyn käynnistämisen kannalta näyttö siitä, että ohjelmaa on käytetty lähimenneisyydessä, voi olla erittäin merkityksellistä, esimerkiksi jos ei ole julkisesti saatavilla olevaa tietoa siitä, että ohjelma on päättynyt tai sitä on muutettu. Kiinan viranomaisten viittaus GOES-paneelin (94) raportin 7.72 kohtaan ei ole ratkaiseva, koska kohdassa viitataan tilanteisiin, joissa on "selvää", ettei käynnissä olevia tukia ole, ja tästä ei ole kyse nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa.
(406)
Kiinan viranomaiset väittivät, että menettelyn käynnistämiseksi on oltava näyttöä siitä, että jotkin tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajat ovat tosiasiassa saaneet etua ohjelmasta. Väitettä ei voitu hyväksyä. Perusasetuksessa ja SCM-sopimuksen 11 artiklan 2 kohdassa, jossa vaaditaan riittävää näyttöä tuen olemassaolosta, ei vaadita selkeää näyttöä siitä, että tietyt tuottajat ovat tosiasiassa hyödyntäneet sitä. Koska tuesta saatavista eduista (esim. verovapautuksista, avustuksista, hyödykkeiden tarjoamisesta) ei ole paljon julkisesti saatavilla olevaa tietoa, valituksen tekijöiden on usein mahdotonta todeta varmuudella, että tuesta on koitunut etu tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajille. Tällaisessa tapauksessa valituksen tekijän on toimitettava paras saatavilla oleva näyttö, joka osoittaa esimerkiksi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajat ovat tukikelpoisia tähän tukeen ja että ohjelma on edelleen voimassa tai siitä myönnetään etuja. Vaadittavan näytön taso riippuu kyseessä olevaa tapausta koskevista tosiseikoista ja siitä, minkä verran tietoa on kohtuudella valituksen tekijän saatavilla. Tällaisen vaatimuksen asettaminen valituksen tekijöille suosisi käytännössä suljettuja järjestelmiä saman tyyppistä tukea myöntävien avoimempien järjestelmien kustannuksella.
(407)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei antanut niille riittävää aikaa tarvittavien tietojen toimittamiseen SCM-sopimuksen 12 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Kiinan viranomaiset myös väittivät, ettei komissio antanut niille SCM-sopimuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti riittävästi mahdollisuuksia esittää kirjallisesti kaiken tutkimusta koskevan merkityksellisen näytön. Nämä väitteet on hylättävä, sillä komissio antoi Kiinan viranomaisille kohtuullisen määräajan ja riittävästi mahdollisuuksia toimittaa tiedot asianomaisten WTO:n määräysten ja perusasetuksen säännösten mukaisesti. Komissio huomauttaa, että se myönsi kyselylomakevastauksille vahvistettuun alkuperäiseen määräaikaan anteliaita pidennyksiä ja että kokonaisvastausaika piteni 37 päivästä lähes kahteen kuukauteen. Lisäksi kun huomioon otetaan puutteita koskeva menettely, Kiinan viranomaisilla oli menettelyn käynnistämisestä lähtien yli kolme kuukautta aikaa toimittaa vaaditut tiedot. Kiinan viranomaisille annettiin myös tilaisuus toimittaa puuttuvat tiedot tarkastuskäynnin ajankohtaan saakka. Komissio toteaa myös, että "kohtuullisessa määräajassa" on otettava huomioon menettelyn puitteet, joiden mukaan komission tehtävänä on saattaa tutkimus päätökseen 13 kuukauden kuluessa tukien vastaisen perusasetuksen mukaisesti. Kiinan viranomaisten vaatimien vieläkin pitempien määräaikojen myöntäminen olisi väistämättä vaikuttanut kielteisesti komission mahdollisuuteen edetä nopeasti voidakseen noudattaa asiaa koskevia lakisääteisiä määräaikoja.
(408)
Kiinan viranomaiset viittasivat myös komissiolle osoittamaansa avunpyyntöön, joka koski kyselylomakevastauksen valmistelua ja josta komissio Kiinan viranomaisten näkemyksen mukaan kieltäytyi. Tämä ei vastaa todellisuutta, koska Kiinan viranomaisten avunpyyntö oli niin laaja ja avoin (eli se kattoi jokaisen kysymyksen kyselylomakkeessa ja sen lisäyksissä), että komissio pystyi tarjoamaan apua Kiinan viranomaisille vain erityisissä ongelmissa, joita Kiinan viranomaiset kohtasivat vastausten yhteydessä, eikä se kyennyt paneutumaan yksittäisiin kysymyksiin. Kiinan viranomaiset päättivät olla hyödyntämättä tätä avuntarjousta. Komissio huomauttaa myös, että SCM-sopimuksen 12 artiklan 11 kohdassa todetaan, että pyydetyn avun on oltava "käytännössä mahdollista", eikä näin ole silloin, kun esitetään laajoja ja avoimia pyyntöjä, joista aiheutuu tutkintaviranomaiselle poikkeuksellisen raskas taakka varsinkin, kun kyselylomake ei itsessään vaadi selityksiä. Komissio toteaa, että Kiinan viranomaisilla on erittäin paljon kokemusta tukien vastaisissa tutkimuksissa ja että se käyttää ulkopuolisten asianajajien palveluja.
(409)
Niiden valitukseen sisältyneiden tukiohjelmien osalta, joita otokseen kuuluneet viejät eivät olleet hyödyntäneet, Kiinan viranomaiset väittivät, etteivät ne pysty toimittamaan vaadittuja tietoja kaikista näistä ohjelmista komission myöntämän määräajan puitteissa terästeollisuuden hajanaisuuden vuoksi. Kiinan viranomaiset väittivät myös, että ne ymmärsivät vasta menettelyn myöhäisessä vaiheessa (saatuaan komissiolta niistä tietoa) mahdolliset seuraukset, joita näitä ohjelmia koskevien tietojen toimittamatta jättämisestä aiheutuisi, sillä ne koskivat otokseen kuulumattomia yrityksiä. Aluksi komissio toteaa Kiinan viranomaisten kannassa olevan epäjohdonmukaisuutta, sillä viranomaisten väite, jonka mukaan niillä ei ollut riittävästi aikaa toimittaa vastauksia annetussa ajassa, näyttää olevan ristiriidassa sen kanssa, että ne päättivät tietoisesti jättää vastaamatta kaikkia niitä ohjelmia koskeviin kysymyksiin, joita otokseen kuuluneet viejät eivät hyödyntäneet, koska ne väittivät, etteivät ne ymmärtäneet komission pyyntöä ja seurauksia, joita pyydettyjen tietojen toimittamatta jättämisestä olisi. Joka tapauksessa, kuten edellä todetaan (407 kappale), komissio myönsi useita määräajan pidennyksiä Kiinan viranomaisille, jotta ne voisivat toimittaa pyydetyt tiedot kaikista ohjelmista. Tämän vuoksi myönnetty kokonaisaika (yli kolme kuukautta, kun huomioon otetaan puutteita koskeva menettely) oli vähintäänkin riittävä pyydettyjen tietojen toimittamiseen. Kiinan viranomaiset itse nimenomaisesti toteavat huomautuksissaan, että on totta, että niiden kantana oli, ettei niiltä olisi pitänyt vaatia näitä muita ohjelmia koskevia tietoja, ja tämä käy ilmi myös siitä, että ne eivät edes yrittäneet toimittaa osittaista tai puutteellista vastausta osoittaakseen yhteistyöhalukkuutensa vaan että ne yksinkertaisesti eivät toimittaneet mitään tietoja.
(410)
Komissio ei voi hyväksyä myöskään Kiinan viranomaisten väitettä, jonka mukaan ne eivät ymmärtäneet, mitä seurauksia olisi siitä, että ne eivät toimittaneet pyydettyjä tietoja ohjelmista, joita otokseen kuuluneet viejät eivät hyödyntäneet. Itse asiassa komissio täsmensi näitä seurauksia useissa yhteyksissä menettelyn alusta lähtien. Yhteistyöstä kieltäytymisen seuraukset on ilmoitettu vireillepanoilmoituksessa ja kyselylomakkeen kansilehdellä tarkasti viitaten asiaa koskeviin perusasetuksen säännöksiin. Komissio antoi 19 päivänä maaliskuuta, 11 päivänä huhtikuuta, 4 päivänä toukokuuta (puutteista ilmoittava kirje), 7 päivänä kesäkuuta (tarkastuskäyntiä edeltävä kirje) ja 14 päivänä elokuuta 2012 päivätyissä kirjeissään myös laajan vastauksen otannan tarkoituksesta ja siitä, miksi Kiinan viranomaisten on toimitettava vaaditut tiedot, kun otetaan huomioon korkea yhteistyöstä kieltäytymisen aste ja yksilöllistä tarkastelua koskevien pyyntöjen mahdollinen tarkastelu. Tämän vuoksi Kiinan viranomaiset eivät mitenkään voineet olla tietämättä tai ymmärtää väärin yhteistyön puutteen seurauksia näiden ohjelmien osalta, joita otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet hyödyntäneet. Pohjimmiltaan näyttää siltä, etteivät Kiinan viranomaiset ottaneet huomioon, että väitetyn tuen antajina ne olivat velvollisia toimimaan yhteistyössä ja toimittamaan tiedot kaikista tukijärjestelmistä, joiden väitettiin olevan käytettävissä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tapauksessa.
(411)
Kiinan viranomaiset esittivät myös useita tarkastusprosessia ja itse tarkastuskäyntiä koskevia väitteitä. Kiinan viranomaiset vastustivat sitä, että komission tarkastuskäyntiä edeltävässä kirjeessä ei tuotu selvästi esille, missä laajuudessa asianomaiset tiedot aiottiin tarkastaa, ja valittivat, ettei komissio suostunut antamaan tarkempaa kuvausta tarkastuksen sisällöstä. Kiinan viranomaiset lisäsivät, että niillä oli oikeus vähintään tarkastuksen mahdollisen soveltamisalan "kaventamiseen" (esim. ennakkoon toimitettuun kirjalliseen luetteloon kaikista kysymyksistä, joita komission virkamiehet esittäisivät) (95); Kiinan viranomaisten näkemyksen mukaan soveltamisala ei voinut olla tyhjentävä, kun otetaan huomioon tarkastuskäynnin lyhyt kesto. Jälkimmäisen väitteen osalta komissio hylkää Kiinan viranomaisten väitteen, koska WTO:n SCM-sopimuksessa tai tukien vastaisessa EU:n perusasetuksessa ei ole oikeusperustaa, johon väitetty oikeus kaventaa tarkastuskäynnin soveltamisalaa perustuisi. Ei ole myöskään WTO:n päätöstä, joka edes viittaisi siihen, että tällaisen oikeuden olisi tulkittava olevan olemassa.
Muiden Kiinan viranomaisten väitteiden osalta komissio panee merkille, että se lähetti 7 päivänä kesäkuuta 2012 yksityiskohtaisen tarkastuskäyntiä edeltävän kirjeen, jossa ilmoitettiin selvästi i) ehdotettu aikataulu, josta oli aiemmin sovittu epävirallisesti Kiinan viranomaisten kanssa, ii) tarkastuskäynnin tarkoitus, iii) tarkastuskäynnin soveltamisala, sisältö ja kohde sekä iv) mahdollisuus turvautua saatavilla oleviin tosiseikkoihin niiden ohjelmien osalta, joita otokseen kuuluneet viejät eivät hyödyntäneet (ks. edellä). Jotta Kiinan viranomaisten läsnäolotarvetta voitaisiin rajoittaa, kirjeessä ilmoitettiin, minä päivänä kutakin ohjelmaa käsiteltäisiin. Täyden yhteistyön hengessä komissio meni vieläkin pitemmälle vastatakseen Kiinan viranomaisten vaatimuksiin saada lisätietoja tarkastuskäynneistä, sillä se tapasi Kiinan viranomaisten edustajat hyvin lyhyellä varoitusajalla antaakseen vaaditut täsmennykset tarkastuskäyntejä koskevien yksityiskohtien osalta. Kokouksen jälkeen komissio vastasi kirjallisesti Kiinan viranomaisten tarkennuspyyntöihin näiden kanssa vaihdettujen lukuisten sähköpostiviestien välityksellä. Näin ollen komissio teki kaikkensa voidakseen varmistaa tarkastuskäynnin onnistumisen, mutta Kiinan viranomaiset näyttävät jättäneen kaikki nämä pyrkimykset huomiotta.
3.4.1.2 Kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
(412)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komission olisi pitänyt tehdä "kynnysmääritys" julkisen elimen olemassaolon toteamiseksi ennen liiketoimikohtaisten tietojen vaatimista Kiinan viranomaisille osoitetun kyselylomakkeen lisäyksessä B. Tätä vaatimusta ei voitu hyväksyä, koska tutkimuksen jakaminen tällä tavoin kahteen vaiheeseen olisi epäkäytännöllistä, sillä komission olisi laadittava kaksi erillistä tietopyyntöä ja toteutettava kaksi erillistä tarkastuskäyntiä Kiinaan. Sen lisäksi että tämä veisi resursseja, tutkimuksen saattamisesta päätökseen säädetyssä määräajassa tulisi käytännössä lähes mahdotonta. Joka tapauksessa kaikki asiaa koskeva näyttö (myös liiketoimikohtaiset hintoja ja määriä koskevat tiedot) voi olla merkityksellistä julkisen elimen määrityksessä.
(413)
Kiinan viranomaiset väittivät, että sen kykenemättömyys toimittaa vastauksia lisäyksessä B esitettyihin kysymyksiin, jotka oli tarkoitettu kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille toimittaville valtio-omisteisille yrityksille, ei saisi johtaa perusasetuksen 28 artiklan soveltamiseen ja että soveltaessaan käytettävissä olevia tietoja komissio rikkoo SCM-sopimuksen 12 artiklan 7 kohtaa. Kiinan viranomaiset väittivät myös, että komissio edellytti lisäyksen B täyttämistä monilta sellaisilta yrityksiltä, joilla ei ollut merkitystä tutkimuksen kannalta. Tämä väite on hylättävä. Komissio laati lisäyksen B tarkistaakseen valituksessa esitetyt väitteet ja laati sen noudattaen päätelmiä, jotka WTO:n valituselin esitti päätöksessä DS379, jossa asetetaan tiettyjä suuntaviivoja julkisen elimen määrittämiselle. Kiinan viranomaisten väite, että lisäys B ei koskenut ainoastaan valtio-omisteisia yrityksiä, ei vastaa todellisuutta. On totta, että alun perin komissio pyysi kaikkia kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tuottajia täyttämään lisäyksen B, mutta saatuaan Kiinan viranomaisten vastauksen komissio pyrki helpottamaan näiden työtä lisäykseen B vastaamisen osalta ja lievensi vaatimusta niin, että sitä sovellettiin vain asianomaisiin valtio-omisteisiin yrityksiin (96). Näistä komission toimista huolimatta Kiinan viranomaiset ja asianomaiset valtio-omisteiset yritykset eivät vastanneet lisäykseen B, vaikka on selvää (etenkin valituksen perusteella), että kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden vientiä harjoittaville tuottajille toimittavat valtio-omisteiset yritykset kuuluvat tämän tutkimuksen piiriin.
(414)
Edellä esitetty huomioon ottaen komissiolla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin soveltaa perusasetuksen 28 artiklan 1 kohtaa, ja näin tehdessään komissio noudatti täysimääräisesti SCM-sopimuksen 12 artiklan 7 kohtaa.
(415)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komission käytettävissä olevat tiedot eivät tue päätelmää, että terästeollisuuden "suuntaviivat" ovat oikeudellisesti sitovia. Tärkein terästeollisuuden suunnitteluasiakirja, jonka perusteella komissio teki julkisen elimen olemassaoloa koskevat havaintonsa, on rauta- ja terästeollisuuden kehittämispolitiikkaa koskeva NDRC:n määräys nro 35. Komissio esitti suoran kysymyksen NDRC:n määräysten oikeudellisesta asemasta, ja vahvistettiin, että määräykset ovat Kiinan lainsäädännössä oikeudellisesti sitovia, sillä ne kuuluvat yhteen Kiinan neljästä säädöskategoriasta. Sen vuoksi tämä väite on ristiriidassa asiakirjakokonaisuudessa olevien asiaa koskevien tietojen kanssa.
(416)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komission havaitsemalla terästeollisuuden markkinoiden vääristymisellä ei ole merkitystä määritettäessä, ovatko kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tuottajat julkisia elimiä, ja että julkisen elimen määrittely olisi pitänyt kohdistaa erityisesti niihin yksiköihin, jotka toimittivat kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä kahdelle otokseen valitulle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle eikä vain kaikkiin valtio-omisteisiin yrityksiin, jotka yleensä tuottavat kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä Kiinassa. Kiinan viranomaisten näkemys on, että jos komissiolla ei ole tietoja näistä yksiköistä, se ei voi tehdä määritystä; muussa tapauksessa kyse olisi lainvastaisesta epäedullisesta päätelmästä. Komissio on eri mieltä tästä väitteestä. Markkinoiden vääristymisen olemassaolo on merkityksellinen - joskaan ei ratkaiseva - tekijä analyysissä. Komission tekemä "julkista elintä" koskeva havainto koskee tämän menettelyn yhteydessä kaikkia kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tuottajia, jotka ovat kokonaan tai osittain valtion omistuksessa, koska se perustui laajoja politiikkaa ja toimialan laajuisia tekijöitä koskevaan näyttöön eikä kyse ollut yrityskohtaisesta määrittelystä. Kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä kahdelle otokseen kuuluneelle vientiä harjoittavalle tuottajalle toimittavat valtio-omisteiset yksiköt kuuluvat selvästi julkisia elimiä koskevan havainnon piiriin, ja sen vuoksi erityistä niihin rajoitettua määrittelyä ei pidetty tarpeellisena. Joka tapauksessa on niin, etteivät Kiinan viranomaiset toimittaneet komission kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa tietoja, joita voitaisiin käyttää yrityskohtaista määritystä varten.
Kiinan viranomaisten väite, ettei komissio voi tehdä määritystä asianomaisia tiettyjä valtio-omisteisia yrityksiä koskevien "tosiseikkojen" puuttuessa, merkitsisi sitä, että Kiinan viranomaiset itse asiassa hyötyisivät yhteistyöstä kieltäytymisestä (koska ne olivat kieltäytyneet toimittamasta "tosiseikkoja") ja saisivat edullisemman kohtelun kuin siinä tapauksessa, että ne olisivat toimineet yhteistyössä, ja tämä olisi epäedullisen päätelmän vastakohta.
(417)
Kiinan viranomaiset vastustivat sitä, että komissio ilmoitti niille "valtuuttamista ja määräämistä" koskevista analyyseistä vasta siinä vaiheessa, kun lopullisista päätelmistä ilmoitettiin, ja väittivät, että niiden puolustautumisoikeuksia oli loukattu. Komissio ei tutkimuksen aiemmassa vaiheessa kuitenkaan voinut tietää, että se tulisi tähän tulokseen. Tämä päätelmä perustuu kaikkiin menettelyn aikana koottuihin tietoihin, ja siitä ilmoitettiin heti kun lopullinen päätelmä tehtiin, eli samaan aikaan, kun lopullisista päätelmistä ilmoitettiin. Valituksessa esitettiin väite tuista, jotka koskevat viranomaisten hyödyketoimituksia valtio-omisteisten yritysten välityksellä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kyseistä viranomaisten politiikkaa, joka alun perin koski valtio-omisteisia yrityksiä, sovellettiin myös yksityisiin yksiköihin, ja tämä johti viranomaisten harjoittamaa valtuuttamista tai määräämistä koskevaan päätelmään.
(418)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komission esittämät tosiseikat eivät millään tavoin oikeuta päätelmää, että viranomaiset valtuuttavat ja määräävät terässektorin yksityisiä elimiä antamaan näitä tukia, jotka mahdollistavat tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Tämä väite oli hylättävä. Komissio viittasi valtuuttamista ja määräämistä koskevissa analyyseissään useisiin viranomaissuunnitelmiin ja poliittisiin asiakirjoihin ja esitti kyseisistä asiakirjoista otteita, jotka osoittavat suoran yhteyden viranomaisten toiminnan ja yksityisten teräsyritysten käyttäytymisen välillä, sekä esitti havaintonsa tueksi useita esimerkkejä näiden yksityisten toimijoiden toimista.
(419)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei valtuuttamista ja määräämistä koskevassa analyysissään tehnyt eroa viranomaistoimien seurausten ja viranomaistoimien tarkoituksen välille. Myös tämä väite hylätään. Komissio vahvisti, että olemassa on viranomaisten politiikka terästeollisuuden tukemiseksi sekä kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen toimittamiseksi julkisten elinten (valtio-omisteisten yritysten) välityksellä markkinahinnat alittavilla hinnoilla. Lisäksi se totesi, että tämä politiikka (valtio-omisteisten yritysten hallitseva asema ja kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen viennin vähentämiseen pyrkiminen) käytännössä pakotti yksityiset tuottajat toimittamaan kotimaiselle orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden teollisuudelle hyödykkeitä samoilla markkinahinnat alittavilla hinnoilla kuin valtio-omisteiset yritykset. On itse asiassa olemassa näyttöä siitä, että yksityisten toimittajien veloittamat hinnat ovat nimenomaisesti yhteydessä valtio-omisteisten yritysten hintoihin. Näin ollen komissio katsoi, että politiikan yhtenä tavoitteena on määrätä ja valtuuttaa yksityiset elimet noudattamaan samoja käytäntöjä valtio-omisteisten yritysten kanssa. Tämä on tyypillinen tapaus, jossa viranomaiset sekä itse että valtio-omisteisten yritysten kautta "harjoittavat toimivaltaansa" yksityisiin tavarantoimittajiin nähden. Tässä politiikassa on kaikki valtuuttamisen ja määräämisen toteamiseen vaadittavat elementit: ne ovat viranomaisten toimia, jotka on osoitettu tietylle osapuolelle ja joiden tavoitteena on tietty tehtävä tai velvoite. Esimerkkinä hallitusten aikomuksista mainittakoon, että tietyillä määräyksen nro 35 säännöksillä rangaistaan yrityksiä, jotka eivät toimi määräyksessä kuvatun politiikan mukaisesti. Tämä osoittaa, että Kiinan viranomaisten tarkoituksena on ohjata koko terästeollisuutta tiettyyn suuntaan ja että jos yritykset eivät noudata tätä suuntaa, niille aiheutuu tästä seurauksia.
(420)
Kiinan viranomaiset väittivät myös, että komissio ei todennut, että Kiinan viranomaisten politiikkana on toimittaa kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden sektorille, ja että komissio ei tehnyt tällaista päätelmää. Tämä väite oli hylättävä. Kuten edellä johdanto-osan 49-72 kappaleessa osoitettiin, kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille toimittavat valtio-omisteiset yritykset ovat julkisia elimiä, ne toimivat viranomaisten politiikan toteuttajana ja on selvää, että ne toimittavat kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä vientiä harjoittaville orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille. Lisäksi todettiin, että kyseisten tuotantopanosten hinnat eivät noudata markkina-arvoja. Tästä syystä päätellään, että Kiinan viranomaiset harjoittavat näiden valtio-omisteisten yritysten kautta politiikkaa, jonka tavoitteena on halvan kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen toimittaminen.
(421)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio on virheellisesti päätellyt, että terässektorilla esiintyy yleisesti valtion laaja-alaista valvontaa ja että terästeollisuus noudattaa tiettyjä suuntaviivoja, mutta se ei ole päätellyt, että teräksen toimittaminen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden sektorille markkinahintoja alemmin hinnoin olisi tämän politiikan tavoitteena. Tämä väite oli hylättävä. Kuten edellä johdanto-osan 419 kappaleessa selitetään, komissio on todennut, että viranomaisten politiikan tarkoituksena on ohjata yksityiset toimittajat seuraamaan valtio-omisteisten yritysten toimituskäytäntöjä, jotka alittavat markkinatason.
(422)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei tehnyt päätelmää, että Kiinan viranomaisten nimenomaisena tarkoituksena kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen toimitusta koskevassa tapauksessa on tosiasiallisen taloudellisen tuen tarjoaminen, kuten kuvattiin valituselimen raportissa AB report in US -Countervailing Duty Investigation on DRAMS from Korea (97). Tämä väite oli hylättävä. Kyseiset viranomaistoimet perustuvat viranomaisten politiikkaan, jonka tarkoituksena on ohjata yksityiset toimittajat noudattamaan valtio-omisteisten yritysten toimituskäytäntöjä, jotka alittavat markkinatason. Tässä ei ole kyse viranomaisten väliintulon "seurauksesta" tai "sivutuotteesta"; tässä on kyse sen tarkoituksesta. On selvää, että tässä tapauksessa kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityiset toimittajat eivät harjoita vapaata valintaa markkinoilla, sillä valtio-omisteisten yritysten hallitseva asema vääristää markkinoita ja pyritään kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen viennin vähentämiseen.
(423)
Kiinan viranomaiset väittävät, ettei komissio tehnyt päätelmiä varsinaisista yksityisistä elimistä, jotka toimittivat kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä otokseen kuuluneille yrityksille. Tämä väite oli hylättävä. Komissio laati julkisten elinten osalta valtuutusta ja määräämistä koskevan määrittelyn koko sektorin tasolla, ja tätä määritystä sovelletaan kaikkiin yksityisiin tavarantoimittajiin. Koska kyseistä viranomaisten politiikkaa sovelletaan kaikkiin tällaisiin yksiköihin, yrityskohtainen määrittely ei ole tarpeen.
(424)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio hylkäsi Kiinan viranomaisten näytön siitä, mikä osa kiinalaisesta kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tuotannosta on peräisin valtio-omisteisista yrityksistä. Tätä seikkaa koskevaa Kiinan viranomaisten toimittamaa taulukkoa ei voida pitää näyttönä. Kiinan viranomaiset kieltäytyivät toimittamasta tämän taulukon lähdetietoja ennen tarkastuskäyntiä ja sen aikana, joten tietoja ei voi pitää luotettavana. Tästä syystä komissio käytti tietoja, jotka saatiin maailman teräskapasiteettia koskevasta World Steel Capacity Book -hakemistosta, joka on maailman terästeollisuuden yleisesti hyväksymä hakemisto.
(425)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei selittänyt, miksi kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen maailmanmarkkinahinnat ovat asianmukaisin vertailuarvo ja viittasivat valituselimen asiasta "US-Softwood Lumber IV" antamaan päätökseen, jonka mukaan maan ulkopuolisen vertailuarvon on liityttävä tai viitattava tai oltava yhteydessä siinä maassa vallitseviin markkinaoloihin, jossa etu annetaan, ja siinä on otettava huomioon hinta, laatu, saatavuus, markkinoitavuus, kuljetus ja muut osto- tai myyntiehdot. Kiinan viranomaiset väittävät myös, että viranomaisten hallitseva asema ei voi johtaa tämän oikeuskäytännöstä joustamiseen, sillä jos näin olisi, maan ulkopuolisen vertailuarvon käyttäminen ei olisi mahdollista. Kiinan viranomaiset väittävät, että komissio ei ole noudattanut SCM-sopimuksen 14 artiklan vaatimuksia. Komissio ei hyväksy tätä väitettä. Kiinassa vallitsevat markkinaolosuhteet ovat vääristyneet, kuten komissio totesi ja selitti edellä johdanto-osan 49-97 kappaleessa. Koska terästä tuotetaan maailmanlaajuisesti käyttäen samankaltaisia menetelmiä ja teräksen kauppa on maailmanlaajuista, luotettavin ulkoinen vertailuarvo on maailmanmarkkinahinta, sillä jos Kiinan markkinatilanne olisi vääristymätön, on todennäköistä, että hinnat mukautuisivat maailmanmarkkinahintoihin. Kiinan viranomaiset toimittivat hyvin vähän tietoja Kiinan teräsmarkkinoista, vaikka komissio pyysi niitä nimenomaisesti. Kiina ei myöskään ehdottanut muita vertailuarvoja lukuun ottamatta maan sisäistä vertailuarvoa, joka ei ollut soveltuva havaitun markkinoiden vääristymisen vuoksi.
Kiinan viranomaiset väittivät, että mitä tulee kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen toimittamiseen riittämätöntä vastiketta vastaan, tuen erityisyyttä koskeva komission päätelmä ei perustunut muuhun kuin valituksen tekijöiden lausuntojen toistamiseen, eikä tämä täytä SCM-sopimuksen vaatimuksia. Tämä väite oli hylättävä. Ainoastaan rajallinen määrä yrityksiä käyttää tuotantopanoksina sekä kuumavalssattua että kylmävalssattua terästä, koska monien alojen yrityksillä ei ole käyttöä näille tuotteille. Itse Kiinan viranomaiset vahvistivat kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa, että vain harvat toimialat käyttävät kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä. Kiinan viranomaiset eivät kiistäneet tätä tosiseikkaa huomautuksissa, jotka ne esittivät lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Näin ollen vahvistetaan, että tämä tuki on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan c alakohdan - joka on SCM-sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan toisinto - mukaisesti.
3.4.1.3 Orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita valmistavalle teollisuudelle tarjottavat edulliset lainat ja korot
(426)
Kiinan viranomaiset väittivät, että pankeilta ei edellytetä teollisuuden suuntaviivojen noudattamista, että viranomaiset eivät sanele pankkien yksittäisiä liiketoimintapäätöksiä ja että valtiolla ei ole hallitsevaa asemaa pankkialalla. Väitettä ei voida hyväksyä. Määräyksessä nro 35 (sen 24 ja 25 §:ssä) lainojen myöntäminen rajoitetaan ainoastaan yrityksiin, jotka noudattavat rauta- ja terästeollisuuden kansallista kehittämispolitiikkaa, joten Kiinan viranomaisten väite, ettei niiden tarvitse noudattaa teollisuuspolitiikkaa, on ristiriidassa tämän näytön kanssa. On selvää, että nämä säännökset rajoittavat sitä, mitä yrityksiä pankit voivat rahoittaa. Myös väite, että pankkiala ei ole viranomaisten valvonnassa, on hylättävä. Tältä osin on huomattava, että Kiinan viranomaiset toimittivat vain hyvin vähän tietoja pankkisektorin omistusrakenteesta ja väittivät, ettei niillä ole tällaisia tietoja, vaikka liikepankkitoimintaa koskevan lain 24 §:n mukaan kaikki pankit ovat velvollisia ilmoittamaan kyseiset tiedot Kiinan pankkialan sääntelykomissiolle, joka on valtioneuvoston hyväksymä valtion virasto. Asiakirjakokonaisuuteen sisältyvien, tässä asetuksessa mainittujen muiden tietojen perusteella pääteltiin, että viranomaisilla on hallitseva asema Kiinan pankkialalla (ks. edellä 166-169 kappale).
Tässä asetuksessa tarkoitettujen lähteiden lisäksi marraskuussa 2011 päivätyssä IMF:n Kiinaa käsittelevässä maakohtaisessa raportissa nro 11/321 todetaan, että valtio on myös suoraan ja välillisesti osallisena rahoitussektorilla, ja suositellaan viranomaisten pankkialalla harjoittaman roolin ja tehtävien uudelleensuuntaamista siten, että pankkijärjestelmää ei käytettäisi viranomaisten laajojen poliittisten tavoitteiden toteuttamiseen ja että lainapäätökset perustuisivat kaupallisiin tavoitteisiin (98), (99).
(427)
Kiinan viranomaiset väittivät, että se seikka, etteivät ne noudattaneet kyselylomakkeen lisäyksen A vaatimuksia, ei ollut pätevä peruste käytettävissä oleviin tietoihin turvautumiselle, koska komission ei olisi pitänyt katsoa, että Kiinan viranomaisten vastuulla on pankkeja koskevien sisäisten ja arkaluonteisten liiketoimikohtaisten tietojen toimittaminen, sillä monet pankeista eivät ole millään tavoin valtion omistuksessa. Kuten edellä johdanto-osan 426 kappaleessa selvitetään, Kiinan viranomaisilla oli mahdollisuus saada käyttöönsä ainakin osa vaadituista tiedoista, mutta ne kieltäytyivät toimittamasta vastauksia lisäyksessä A esitettyihin kysymyksiin. Huomattakoon tässä yhteydessä, että koska Kiinan viranomaiset kieltäytyivät toimittamasta komissiolle omistajuutta koskevia tietoja, komissio ei monien pankkien osalta tiennyt, mitkä pankit olivat valtion omistuksessa.
(428)
Kiinan viranomaiset väittävät tiettyjen Kiinan keskuspankin kiertokirjeiden osalta, että kiertokirjeiden julkisesti saatavilla olevat tiivistelmät ja Kiinan keskuspankin virkamiesten todistuslausunnot ovat riittäviä korvaamaan tosiasialliset kiertokirjeet, eikä käytettävissä olevia tietoja pitäisi soveltaa sen perusteella, että Kiinan viranomaiset eivät ole toimittaneet niitä. Kiinan viranomaiset väittivät myös, että komissio on hylännyt hyvässä uskossa toimitettuja tietoja, toisin sanoen Kiinan keskuspankin virkamiehen todistuslausunnon ja kyseisten kiertokirjeiden tiivistelmät, sekä viittasivat perusasetuksen 28 artiklaan, jonka mukaan ainoastaan tiedot, jotka ovat virheellisiä tai harhaanjohtavia voidaan jättää huomiotta. Lisäksi Kiinan viranomaiset väittivät, ettei komissio tehnyt päätelmiään käytettävissä olevien tosiasiallisten tietojen tai toimitettujen tietojen perusteella, vaan pikemminkin sälytti Kiinan viranomaisten velvollisuudeksi osoittaa, että päällystettyä hienopaperia koskevan tapauksen aikana vallinnut tilanne ei enää ole ajankohtainen. Kiinan viranomaiset väittivät, että tässä tapauksessa päällystettyä hienopaperia koskevat päätelmät eivät edes ole ristiriidassa Kiinan viranomaisten toimittamien tietojen kanssa, koska ne perustuivat kokonaan eri ajankohtaa koskeviin tietoihin.
Kiinan keskuspankin toimittamia otteita ja verkkosivustoa sekä Kiinan keskuspankin viranomaisen todistuslausuntoa ei voitu tarkistaa ilman lähdeasiakirjoja eli itse kiertokirjeitä. Komissio ei ymmärrä, miksi Kiinan viranomaiset pitävät näitä sisäisiä asiakirjoja luottamuksellisina, kun ne väittävät, että niiden sisällön tiivistelmä on julkaistu Kiinan keskuspankin verkkosivustolla. Päällystettyä hienopaperia koskevan menettelyn päätelmät ovat erittäin merkityksellisiä tässä tapauksessa. Sillä, että tiedot koskivat eri ajankohtaa, on vain vähän merkitystä, koska asiakirjakokonaisuudessa (valitus mukaan luettuna) olevat tiedot osoittavat, etteivät nämä käytännöt ole muuttuneet. Kiinan viranomaiset väittävät, että komissio on kääntämässä todistustaakan, mutta tämän väitteen osalta on huomattava, että päällystettyä hienopaperia koskevan menettelyn päätelmät ovat osa huomioon otettua kokonaisnäyttöä, mutta että Kiinan viranomaisten ei edellytetä osoittavan niitä vääräksi. Yhteistyö näissä tutkimuksissa on kahdensuuntainen prosessi, ja kaikki osapuolet voivat esittää todisteita tai perusteluja muun asiakirjakokonaisuudessa olevan näytön kumoamiseksi.
(429)
Kiinan viranomaiset väittävät, ettei komissio ole todennut, että Kiinan viranomaisten asettamat viitekorot ilmentävät ei-kaupallista vääristymää (myöntäen näin, että Kiinan markkinoiden korkotaso heijastaa yleensä riittävänä pidettävää vastiketta) ja että se seikka, että kaupallisten lainojen korkoihin sovelletaan vain alarajaa, vahingoittaa niitä vientiä harjoittavia tuottajia, jotka hyödyntävät mieluummin näitä lainoja kuin tukia. Ilman Kiinan keskuspankin asettamaa alarajaa nämä korot olisivat hyvinkin voineet olla huomattavasti matalampia. Tämä väite on perusteeton. Ensinnäkin se, että Kiinan viranomaiset (Kiinan keskuspankki) asettavat viitekorot mielivaltaisesti, viittaa ei-kaupalliseen toimintaan. Tämä vahvistetaan myös marraskuussa 2011 päivätyssä IMF:n Kiinaa käsittelevässä maakohtaisessa raportissa nro 11/321 (100), jossa viitataan korkosääntelyyn.
(430)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei pystynyt arvioimaan tutkimuksen kohteena olleiden osapuolten luottokelpoisuutta samalla tavalla kuin päällystetyn hienopaperin tapauksessa. Vastauksena todettakoon, että otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien luottokelpoisuutta ei arvioitu, koska teollisuuspolitiikka sekä valtion tuet ja väliintulo joka tapauksessa vaikuttavat siihen. Koska Kiinan rahoitusjärjestelmän todettiin olevan vääristynyt, tämä olisi hyödytöntä. Päällystettyä hienopaperia koskevassa tapauksessa ei käytetty tällaista luottokelpoisuuden arviointia.
(431)
Kiinan viranomaiset myös vastustavat BB-luokituksen määritystä, koska ne väittävät sen olevan "puhtaasti rankaiseva" ja koska "tätä valintaa koskevia komission perusteita ei ole ilmoitettu tavalla, joka voitaisiin tarkistaa". Kiinan viranomaiset katsovat, että jos komissio toteaa, että tämän prosentin olisi oltava Kiinan viitearvo lisättynä BB-riskipreemiolla, sen on esitettävä tätä koskevat perustelunsa samoin kuin tuottaja- ja lainakohtaiset perustelut. Tämä väite oli hylättävä. Kun otetaan huomioon vääristymät ja se, etteivät lainoja myöntävät pankit arvioi asianmukaisesti orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajien luottokelpoisuutta tai luottoriskiä, komissio ei olisi voinut hyväksyä yksittäisten vientiä harjoittavien tuottajien (mahdollista) luottoluokitusta sellaisenaan. BB-luokitus ei tässä tapauksessa ole vientiä harjoittavien tuottajien kannalta epäsuotuisa, koska se on paras markkinoilla oleva sijoituskelvottomiksi luokiteltujen lainanottajien luokitus.
3.4.1.4 Maankäyttöoikeuksien tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
(432)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio myönsi, että Kiinan viranomaisten väitteet, että maankäyttöoikeudet myönnetään kilpailuttamalla, ovat sellaisia, että ulkoiseen vertailuarvoon ei tarvitsisi turvautua. Lisäksi Kiinan viranomaiset väittivät, että komission esittämät Kiinan viranomaisten väitteiden hylkäämisen perustelut keskittyvät ainoastaan Kiinan viranomaisten näyttöön, ei tosiasiassa saatavilla oleviin tosiseikkoihin. Kiinan viranomaiset vaativat, että komissio esittää tosiseikat, joiden perusteella se on todennut, että paikallisviranomaisten asettamat hinnat ovat mielivaltaisia, toisin sanoen että ne eivät ole yhteydessä teollisuusmaan tarjontaan ja kysyntään.
Kiinan viranomaisten käsitys tästä kysymyksestä on virheellinen. Komissio ei katsonut, että maankäyttöoikeudet myönnettäisiin kilpailutuksen perusteella. Komissio totesi, että 13:sta maankäyttöoikeuksia koskevasta liiketoimesta ainoastaan kuusi oli tarjouskilpailun tai huutokaupan kohteena. Näiden kuuden liiketoimen osalta toimitettu näyttö osoitti, että tarjoukset eivät olleet kilpailukykyisiä, koska niitä oli vain yksi ja koska hinnat olivat viranomaisten asettamia. Komissio ei ymmärtänyt Kiinan viranomaisten vaatimuksia, jotka koskivat maankäyttöoikeusmarkkinoiden puuttumisen analysoinnissa käytettyjen, saatavilla olevien tietojen julkaisemista, koska saatavilla olevia tietoja ei käytetty Kiinan viranomaisten väitteiden hylkäämisen perusteena ja analyysi perustui Kiinan viranomaisten ja vientiä harjoittavien tuottajien toimittamiin tietoihin. Tietoperusta sen määrittämiselle, että hinnat asetetaan keinotekoisesti, esitetään edellä johdanto-osan 114-116 kappaleessa, toisin sanoen otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat todellisia maksutapahtumia koskevat tiedot, kaupunkialueiden maapohjaa koskeva arviointijärjestelmä ja määräys nro 35.
(433)
Kiinan viranomaisten mukaan komissio ei määritellyt tuen erityisyyttä SCM-sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan ja 2 artiklan 2 kohdan nojalla, eikä se myöskään perustellut erityisyyttä koskevia päätelmiään niitä selkeästi tukevan näytön perusteella SCM-sopimuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Lisäksi se ei perustellut tarvetta määrittää etuuden määrä maan ulkopuolisen vertailuarvon perusteella, eikä myöskään laatinut valittua vertailuarvoa SCM-sopimuksen 14 artiklan d alakohdan mukaisella tavalla. Nämä väitteet oli hylättävä. Erityisyyttä koskevat komission päätelmät perustuvat siihen, että kaikki yritykset, jotka eivät noudata valtion vahvistamaa teollisuuspolitiikka, suljetaan maankäyttöoikeuksien tarjoamisen ulkopuolelle, viranomaiset asettavat hinnat usein mielivaltaisesti ja viranomaisten käytännöt ovat epäselviä ja läpinäkymättömiä. Maan ulkopuolisen vertailuarvon tarve esitettiin edellä johdanto-osan 109, 118 ja 120-121 kappaleessa. Koska todettiin, että kiinalaiset maankäyttöoikeuksien markkinat ovat vääristyneet, ei ollut mahdollista soveltaa maan sisäistä vertailuarvoa Kiinan viranomaisten ehdottamalla tavalla. Komissio ei ole samaa mieltä väitteestä, että viitearvo laskettiin tavalla, joka ei ollut SCM-sopimuksen 14 artiklan d alakohdan mukainen. Taiwanin vertailuarvoa pidetään parhaana komission käytettävissä olevana likiarvona, ja se on johdonmukainen valituselimen asiakirjassa DS 379 esittämien suositusten kanssa.
(434)
Kiinan viranomaiset väittävät ehdottaneensa, että mahdollisen vertailuarvon on oltava maan sisäinen ja sen on perustuttava hintoihin, joita "ei-kannustettava" kiinalainen teollisuus maksaa. Kiinan viranomaisten mukaan tämä johtuu juuri siitä, että ensinnäkään eroa ei tehdä ja että tämän vuoksi tuen määrän pitäisi oikeutetusti olla nolla. Komissio ei ole yhtä mieltä tästä väitteestä ja toteaa, että Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tietoja maankäyttöoikeuksien hinnoista "ei-kannustettavilla" aloilla, joita olisi teoriassa voitu käyttää vertailuarvon määrittämisessä.
(435)
Kiinan viranomaiset väittävät lisäksi, ettei valituksen tekijä toimittanut tietoja tai näyttöä siitä, että maankäyttöoikeudet myönnettiin tietylle rajatulle yritysjoukolle, ja että EU ei ole tehnyt sitä olennaista päätelmää, että maankäyttöoikeuksien myöntäminen nimenomaisesti rajattaisiin tiettyihin/kannustettaviin yrityksiin. Komissio on tehnyt päätelmän, että maankäyttöoikeuksien tarjoaminen on rajattu yrityksiin, jotka noudattavat Kiinan viranomaisten NDRC:n määräyksessä nro 35 vahvistamaa teollisuuspolitiikkaa (ks. edellä 116 kappale).
(436)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei tehnyt perusteellista tutkimusta löytääkseen vertailuarvon, joka viittaa tai liittyy Kiinan tilanteeseen, ja että komissio ei tehnyt parastaan kartoittaakseen vertailuarvon, joka on lähellä markkinaolosuhteita, jotka vallitsisivat ilman vääristymistä, tai että jos komissio on tehnyt näin, se ei ole kertonut asiasta. Tämä väite oli hylättävä. Komissio tarkasteli yksityiskohtaisesti eri indikaattoreita ja vertaili Taiwania ja Kiinan kansantasavaltaa kokonaisuudessaan sekä yksittäisiä Kiinan maakuntia. Tehtyään nämä analyysit komissio pitää Taiwania (101) soveltuvana vertailuarvona kaikkien asiakirja-aineistoon sisältyvien tietojen vuoksi: i) talouskehityksen taso ja taloudellinen rakenne Taiwanissa ja niissä Kiinan maakunnissa ja kaupungissa (102), joissa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ovat sijoittautuneina, ii) näiden kahden Kiinan maakunnan fyysinen läheisyys Taiwaniin, iii) infrastruktuurin korkea taso, joka vallitsee sekä Taiwanissa että näissä kahdessa Kiinan maakunnassa, iv) tiiviit taloudelliset siteet ja rajatylittävä kauppa Taiwanin ja Kiinan välillä, vi) samanlainen väestöntiheys kyseisissä Kiinan maakunnissa ja Taiwanissa, vi) vertailuarvon muodostamiseen käytetyn maan tyypin ja liiketoimien samanlaisuus Taiwanissa ja Kiinassa sekä vii) Taiwanin ja Kiinan samanlaiset väestörakenteelliset sekä kielelliset ja kulttuurilliset piirteet. Lisäksi Jiangsun ja Zhejiangun maakuntia ja Chongqingin kaupunkia pidetään Kiinan johtavina tuotantoalueina. Vaikka BKT asukasta kohden Taiwanissa ja näissä Kiinan maakunnissa ja Chongqingin kaupungissa ei ole täysin sama, näiden Kiinan maakuntien ja Chongqingin BKT on kasvanut nopeasti viime vuosina eli ne ovat saavuttamassa Taiwania.
Lisäksi viimeaikaisten tietojen mukaan näyttää siltä, että sekä Kiinassa kokonaisuudessaan että näissä kahdessa maakunnassa ja Chongqingin kaupungissa BKT kasvaa huomattavasti nopeammin kuin Taiwanissa (103), joten ne saavuttavat Taiwania vauhdilla. On kuitenkin tärkeää huomata, että ei-markkinatalousmaan (Kiinan) ja vakiintuneen markkinatalousmaan (Taiwanin) BKT:n tarkka vertailu ei ole ratkaiseva tekijä, koska on tavallista, että ei-markkinatalousmaan talous laahaa toimivan markkinatalouden jäljessä BKT:n suhteen. Myös monet muut tekijät, kuten kaavoitussäännöt ja ympäristöpolitiikka, saattavat vaikuttaa teollisuusmaan tarjontaan ja kysyntään. Varsinainen kysymys on, minkälaiset olisivat vallitsevat markkinaedellytykset maankäyttöoikeuksien suhteen Kiinassa, jos se olisi toimiva markkinatalous, ja kaiken näytön perusteella ne muistuttaisivat hyvin läheisesti Taiwania.
(437)
Kiinan viranomaiset väittävät myös, että komissio käytti laskelmassaan 50 vuoden kuolettamisaikaa, vaikka kaikki maankäyttöoikeuksia koskevat sopimukset eivät perustuneet 50 vuoden sopimuskauteen. Tässä on virhe. Kaikki maankäyttöoikeudet, joiden myöntämisen todettiin tässä tutkimuksessa mahdollistavan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, perustuivat 50 vuoden sopimuskauteen.
3.4.1.5 Ohjelma, johon sisältyy sähkön toimitus riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
(438)
Kiinan viranomaiset väittivät, että erityisyyttä koskeva päätelmä on "täysin keinotekoinen" sen vuoksi, että seuraamuksetonta hintaa maksavat taloudelliset toimijat käsittävät valtaosan Kiinan taloudesta. Kiinan viranomaiset asettivat kyseenalaisiksi myös "alueellista" erityisyyttä koskevan komission päätelmän ja etenkin päätelmän, että tämä tuki on käytettävissä vain niillä maantieteellisillä alueilla, joihin vientiä harjoittava tuottaja on sijoittautunut. Kiinan viranomaisten mukaan seuraamusta sovelletaan kaikilla aloilla kaikilla maantieteellisillä alueilla, joilla kaikki vientiä harjoittavat tuottajat sijaitsevat, ja tämän vuoksi alueellista erityisyyttä ei ole. Tämä väite oli hylättävä. Komissio toteaa, että Kiinan viranomaisten huomautukset näyttävät perustuvan yksinomaan eriytettyyn hinnoittelujärjestelmään, jota sovelletaan luokkiin "kannustettavat", "rajoitettavat", "kielletyt" ja "sallitut" yritykset päätöksen nro 40 mukaisesti. Komission päätelmät sen sijaan perustuivat erityiseen sähkön hinnoittelujärjestelmään, joka on käytettävissä laajennetulla Chongqingin kunnan alueella, jossa yhdellä otokseen kuuluneista yhteistyössä toimineista viejistä on tuotantolaitos. Kyseinen viejä saa etua matalammasta sähkön hinnasta, jota sovelletaan ainoastaan osaan tiettyjen sektorien yrityksistä (eli ferroseoksia sähkömasuunissa tuottaviin yrityksiin ja lannoiteyrityksiin), jotka kuuluvat suuriin teollisiin käyttäjiin. Tämän vuoksi komissio on tullut siihen tulokseen, että ainoastaan tähän tietyillä tukikelpoisilla sektoreilla toimivien yritysten hyvin pieneen alaryhmään sovellettava alennettu sähkön hinta on oikeudellisesti erityinen.
"Alueellisen" erityisyyden osalta 149 johdanto-osan kappaleessa ei viitata mihinkään seuraamusjärjestelmään, vaikka Kiinan viranomaiset näin toteavatkin huomautuksissaan. Tässä kappaleessa selvennetään, että tämä edullinen sähkön hinta, jota sovelletaan rajattuun yritysten alaryhmään tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja mukaan luettuna, on rajattu nimetylle maantieteelliselle alueelle (eli laajennettuun Chongqingin kunnan alueeseen), joka on osa Kiinan läntistä aluetta, joka puolestaan kuuluu kannustettaviin alueisiin samassa kappaleessa mainitun lainsäädännön mukaisesti, jota selvitetään tarkemmin edellä johdanto-osan 233 kappaleessa. Kuten johdanto-osan 149 kappaleessa lisäksi todetaan, tässä lainsäädännössä sähkön hinnoittelu mainitaan yhtenä välineenä, jonka avulla saavutetaan politiikan keskeinen tavoite eli edistetään tämän alueen kehitystä. Näin ollen komission päätelmä, että tämä tuki on myös alueellisesti erityistä, vahvistetaan.
(439)
Kiinan viranomaiset asettivat kyseenalaiseksi edellä johdanto-osan 146 kappaleessa esitetyt päätelmät, jotka koskevat tuen erityisyyttä eriytetyn hinnoittelujärjestelmän perusteella, jota sovelletaan luokkiin "kannustettavat", "rajoitettavat", "kielletyt" ja "sallitut" yritykset. Kiinan viranomaiset selittävät, että sähkön hintaerot niiden hankkeiden, joihin suhtaudutaan kielteisesti, ja kaikkien muiden hankkeiden välillä toimivat rangaistuksena tai lisämaksuna, ja niillä pyritään vähentämään tietyn tyyppisiä hankkeita sen sijaan, että kannustettaville hankkeille annettaisiin "alennusta". Kiinan viranomaiset katsovat, että komission on tehtävä päätelmä siitä, mitä vastiketta pidetään riittävänä, ja että tässä tapauksessa komissio on olettanut, että seuraamuksellinen hinta olisi tällainen riittävänä pidettävä vastike. Tämä väite oli hylättävä. Kuten edellä on perusteellisesti selitetty, taloudellista tukea koskeva komission päätelmä koskee matalampaa sähkön hintaa, johon tällä yrityksellä on oikeus siksi, että se kuuluu rajoitettuun yritysten alaryhmään suurten teollisuuskäyttäjien ryhmässä. Kiinan viranomaisten väitteillä ei tämän vuoksi ole merkitystä komission päätelmien kannalta.
3.4.1.6 Muut tulo- ja vero-ohjelmat, joita otokseen kuuluneet tuottajat eivät käyttäneet, mutta jotka ovat tasoitustoimenpiteiden alaisia "jäännösmarginaalin" osalta
(440)
Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei ollut soveltanut johdonmukaisesti WTO:n polkumyyntisopimuksessa (6 artiklan 10 kohta, 9 artiklan 2 kohta ja 9 artiklan 3 kohta) esitettyjä otantaa koskevia WTO:n määräyksiä, koska otannan tarkoituksena olisi tutkimuksen soveltamisalan rajoittaminen. Tämä väite liittyi WTO:n SCM-sopimuksen 19 artiklan 4 kohtaan, jossa tasoitustullin määrä rajoitetaan todetun tuen määrään. Kiinan viranomaiset päättelivät, että jos komissio katsoi, ettei tuen laajuutta voinut arvioida riittävän hyvin valitun otannan kautta, ratkaisuna olisi ollut useampien yritysten sisällyttäminen otantaan. Ensinnäkin komissio toteaa, että polkumyyntitutkimusten ja toisaalta tukien vastaisten menettelyjen otannat eivät ole täysin samankaltaisia, koska - toisin kuin polkumyyntitutkimuksissa - tasoitustullia koskevissa tutkimuksissa ei sovelleta yleistä sääntöä, että kukin viejä saa yksilöllisen tullin, ja ns. yhteenvetotapaukset ovat nimenomaisesti sallittuja. Lisäksi - toisin kuin polkumyyntitapauksissa - viranomaisten on osallistuttava ja vastattava kysymyksiin tasoitustullia koskevassa menettelyssä ja viranomaiset sisällytetään näin ollen implisiittisesti otantaan tasoitustullia määritettäessä. Toisin sanoen viranomaisten toimet väitetyn tuen antajana sisältyvät aina tasoitustullitutkimuksen soveltamisalaan riippumatta siitä, käytetäänkö vientiä harjoittavien tuottajien otantaa.
(441)
Mitä tulee Kiinan viranomaiset huomautukseen, että ratkaisuna olisi ollut useampien yritysten sisällyttäminen otantaan, komissio toteaa, että se teki tässä tapauksessa juuri näin. Kun yksi viejistä, joka oli alun perin suostunut tekemään yhteistyötä, kieltäytyi yhteistyöstä, komissio päätti sisällyttää toisen viejän otantaan. Kuitenkin vähän sen jälkeen, kun tälle yritykselle oli ilmoitettu, että se otetaan mukaan otantaan, yritys ilmoitti komissiolle, ettei se enää aikonut toimia yhteistyössä tutkimuksessa. Komissio joutui näin ollen rajoittamaan otoksen kahteen jäljellä olevaan, otokseen alun perin kuuluneeseen viejään, jotka eivät olleet peruuttaneet yhteistyötään, jotta voitiin välttää lisäviivästyksiä, jotka olisivat voineet vaarantaa tutkimuksen saattamisen päätökseen säädetyssä määräajassa. Komissio toteaa, että nimenomaan tämä komission pyrkimys, joka epäonnistui yksinomaan viejien käyttäytymisen vuoksi, osoittaa Kiinan viranomaisten väitteen perusteettomaksi, koska väitteessä ei puututa sellaisten yritysten aiheuttamaan ongelmaan, jotka eivät ensinnäkään ilmoittaudu otantaa varten tai jotka peruuttavat osallistumisensa, jos ne valitaan otokseen.
(442)
Saatavilla olevien tietojen käyttämisen osalta Kiinan viranomaiset viittasivat SCM-sopimuksen 12 artiklan 7 kohtaan ja WTO:n oikeuskäytäntöön, jonka mukaan asiakirjakokonaisuudessa olevia tietoja voidaan käyttää vain korvaamaan puuttuvat tiedot eikä yhteistyöstä kieltäytymistä voida pitää perusteena päätösten tekemiseen ilman asiaperustaa. Komissio ei ymmärrä tämän väitteen logiikkaa, kun otetaan huomioon, että se on käyttänyt päätelmien teossa asiakirjakokonaisuudessa olevia tosiseikkoja, mikä sallitaan WTO:n määräyksen ja perussäännöksen mukaisesti, ja noudattanut asiaa koskevaa WTO:n oikeuskäytäntöä täysimääräisesti. Kuten Kiinan viranomaiset ovat myös tunnustaneet, päällystettyä hienopaperia koskevan menettelyn päätelmät ja Yhdysvaltain kauppaministeriön päätökset ovat parhaita käytettävissä olevia tosiasiallisia tietoja komissiolle, ja niitä käytetään nimenomaan niiden tiedoissa olevien puutteiden korjaamiseksi, jotka johtuvat Kiinan viranomaisten yhteistyön puuttumisesta.
Kiinan viranomaiset asettivat kyseenalaiseksi näiden tietojen käytön myös siksi, että ne eivät vastaisi nykyistä tukea eivätkä ne myöskään liittyneet erityisesti tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Tässä yhteydessä komissio huomauttaa, että useimmat näistä tukiohjelmista koskevat kertaluonteisia tukia (esimerkiksi avustuksia ja veroetuuksia, jotka liittyvät käyttöpääomaan tehtäviin investointeihin), jotka yleensä kuoletetaan useiden vuosien aikana, ja näin ollen niistä saatavat edut jatkuvat edelleen tulevaisuudessa ja myös tutkimusajanjakson jälkeen tässä tapauksessa. Toistuvien tukien osalta taas ei ole näyttöä siitä, että nämä ohjelmat ovat muuttuneet kyseisen tutkimukseen jälkeen. Näiden ohjelmien ja tarkasteltavana olevan tuotteen välisen yhteyden osalta komissio muistuttaa, että kaikki nämä ohjelmat koskevat terästeollisuutta (ne eivät ole tuotekohtaisia) tai niitä sovelletaan alueella, jossa orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden viejien tuotantolaitokset sijaitsevat. Jos asiakirjakokonaisuudessa ei ole näyttöä päinvastaisesta, komissio on päättänyt, että on kohtuullista päätellä, että näistä ohjelmista saatavat edut ovat edelleen paras likiarvo tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajille annettavan nykyisen tuen arvioimisessa. On korostettava, että Kiinan viranomaisilla oli hyvät mahdollisuudet esittää päinvastaista näyttöä kaikkien näiden ohjelmien osalta, mutta ne päättivät tarkoituksellisesti olla toimittamatta tietoja, ja sen vuoksi komission oli käytettävä asiakirjakokonaisuudessa saatavilla olevia tietoja perusasetuksen ja WTO:n SCM-sopimuksen mukaisesti.
3.4.1.7 Pääomaohjelmat
(443)
Kiinan viranomaiset väittivät, että kaikkien näiden ohjelmien (maksamattomat osingot, velan muuntaminen osakkeiksi ja omaan pääomaan tehdyt sijoitukset) tutkintaa ei aloitettu SCM-sopimuksen 11 artiklan 2 kohdan ja 11 artiklan 3 kohdan vaatimusten mukaisesti.
Tämä väite oli hylättävä. Kuten jo selvitettiin menettelyn vireillepanoa koskeviin Kiinan viranomaisten huomautuksiin annetussa vastauksessa (ks. edellä 398-404 kappale), komission yksiköt ovat analysoineet valituksen tekijän toimittaman näytön, joka oli huomattavan laaja, sellaisena kuin se on valitukseen liittyvien asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetussa versiossa. Komission yksiköt ehdottivat tiettyjä järjestelmiä koskevan tutkimuksen käynnistämistä vasta sitten, kun ne olivat asianmukaisella tavalla analysoineet näytön paikkansapitävyyden ja riittävyyden ja todenneet, että alustava näyttö on riittävä.
(444)
Kiinan viranomaisten näkemyksen mukaan mahdolliset pääomaohjelmat ovat kertaluonteisia satunnaisia tukia, koska niitä sovelletaan ainoastaan yhteen tiettyyn vastaanottajaan eivätkä ne perustu mihinkään tiettyyn lainsäädäntöön; koska komissio on tietoinen siitä, että yritykset, joihin jäännöstullia sovelletaan, eivät saaneet eivätkä olisi voineet saada näitä tukia niiden satunnaisuuden vuoksi, nämä tuet eivät saisi johtaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon. Lisäksi Kiinan viranomaiset väittivät, että jos päätelmät tehdään saatavilla olevien tietojen perusteella, niiden on perustuttava tosiseikkoihin. Tämän vuoksi tasoitustoimenpiteiden soveltaminen satunnaisiin tukiin muiden yritysten osalta kuin niiden, joiden todella väitetään niitä saaneen, on vastoin SCM-sopimuksen 12 artiklan 7 kohtaa.
On huomattava, että Kiinan viranomaiset eivät vastanneet yhteenkään kyselylomakkeessa tai puutteista ilmoittavassa kirjeessä esitettyyn näitä järjestelmiä koskevaan kysymykseen. Tämän vuoksi Kiinan viranomaisten lausunto, jossa todetaan, että komissio on tietoinen siitä, että yritykset, joihin jäännöstullia sovelletaan, eivät saaneet eivätkä olisi voineet saada näitä tukia niiden satunnaisuuden vuoksi, ei vastaa todellisuutta. Päinvastoin, valituksessa lueteltiin useita yrityksiä, jotka saivat etua näistä pääomaohjelmista, eikä siinä väitetty luettelon olevan tyhjentävä. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tietoja näiden järjestelmien luonteesta tai tukikelpoisuusehdoista, komissiolla ei ole muuta mahdollisuutta kuin käyttää saatavilla olevia tietoja.
3.4.2 ZHEJIANG HUADONG -YRITYKSEN HUOMAUTUKSET
3.4.2.1 Maankäyttöoikeuksien tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
(445)
Zhejiang Huadong väitti, että se oli toimittanut komissiolle kaikki asiaan liittyvät säädökset, jotka koskivat maankäyttöoikeuksien myyntimekanismeja ja arvon asettamista Kiinassa, ja viittasi valtion omistaman rakennusmaan käyttöoikeuksien myöntämistä tarjousten, huutokauppojen ja hintanoteerausten kautta koskeviin säännöksiin osoittaakseen, että Kiinassa on toimivat kiinteistömarkkinat, joissa hintatarjoukset ja maksetut hinnat ovat julkisia. Lisäksi se väitti, että Kiinassa tällä hetkellä toimivat kiinteistömarkkinat ja maankäyttöoikeuksien hintoja koskevat laajat viralliset tilastot ovat paras lähtökohta arvioitaessa maankäyttöoikeuksien hintaa sillä hetkellä, kun kyseinen vientiä harjoittava tuottaja osti ne.
Tämä väite oli hylättävä. Komissio selittää Zhejiang Huadongin maankäyttöoikeuksia koskevat havaintonsa edellä johdanto-osan 115 kappaleessa. Yritys ei kyseenalaistanut näitä havaintoja huomautuksissa, jotka se esitti lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Saatavilla oleva näyttö osoittaa, että Kiinan maankäyttöoikeuksien markkinat ovat vääristyneet, koska komission tarkastuskäynnin aikana tutkimat tarjoukset eivät olleet kilpailukykyisiä ja koska viranomaiset asettivat hinnat mielivaltaisesti. Tietoperusta sen määrittämiselle, että hinnat asetetaan keinotekoisesti, esitetään edellä johdanto-osan 114-116 kappaleessa, toisin sanoen otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat todellisia maksutapahtumia koskevat tiedot, kaupunkialueiden maapohjaa koskeva arviointijärjestelmä ja NDRC:n määräys nro 35.
(446)
Zhejiang Huadong väitti, että WTO:n SCM-sopimuksen 14 artiklan d kohdan mukaisesti vertailuhintojen on liityttävä tai viitattava siinä maassa vallitseviin markkinaolosuhteisiin, jossa etu annetaan, tai jos tällaisia olosuhteita ei ole, maan ulkopuolista vertailuarvoa olisi mukautettava asianmukaisesti, jotta vältettäisiin suhteellisten etujen tasaaminen. Lisäksi se väitti, että Kiinan liittymistä WTO:hon koskevan pöytäkirjan 15 b kohdan mukaan silloin, kun Kiinassa vallitsevat ehdot ja olosuhteet eivät ole saatavilla sopivina vertailuarvoina, tuovan WTO-jäsenvaltion tulisi mukauttaa näitä vallitsevia ehtoja ja olosuhteita, jos se on käytännössä mahdollista, ennen kuin harkitaan Kiinan ulkopuolisten ehtojen ja olosuhteiden käyttämistä. Vaikka komissio on pitkälti samaa mieltä tämän väitteen oikeudellisesta perustelusta, se on kuitenkin päätellyt, ettei Kiinassa ole toimivia maamarkkinoita, ja tästä syystä maan hinnan osalta käytettiin ulkoista vertailuarvoa. Maan ulkopuolisen vertailuarvon tarve esitettiin edellä johdanto-osan 109, 118 ja 120-121 kappaleessa. Koska todettiin, että kiinalaiset maankäyttöoikeuksien markkinat ovat vääristyneet, ei ollut mahdollista soveltaa maan sisäistä vertailuarvoa Zhejiang Huadongin ehdotuksen mukaisesti, eikä saatavilla ole perustaa, jonka mukaan vertailuarvoa voitaisiin mukauttaa. Lisäksi niiden tietojen perusteella, joita toimitettiin Zhejiang Huadongin (Xiaoshan Zhejiangin maakunnassa) ehdottamaa vertailuarvoa koskien, ei ole selvää eikä mahdollista todentaa, rajoittuvatko ehdotetut hintatiedot "ei-kannustettavien" teollisuuden alojen maankäyttöoikeuksista maksamiin hintoihin.
(447)
Zhejiang Huadong väitti, että Taiwanin valinta vertailuarvoksi ei ole kohtuullista ja objektiivista seuraavista syistä: 1) Zhejiangin maakunta ei ollut Taiwanin kaltainen kehittynyt korkean BKT:n alue silloin, kun maankäyttöoikeudet ostettiin, 2) komission laatima Taiwanin maahintojen otos perustui teollisuusmaan myyntiä koskeviin tarjouksiin eikä teollisuuskäyttöön tarkoitettujen alueiden todellisiin vuokrahintoihin, vaikka vuokraus vastaisi maankäyttöoikeuksien myöntämismenettelyä Zhejiang Huadongille.
Tämä väite on hylättävä. On otettava huomioon, että 1) kuten edellä johdanto-osan 436 kappaleessa todettiin, komissio tarkasteli yksityiskohtaisesti eri indikaattoreista ja vertasi Taiwania sekä Kiinaan kokonaisuudessaan että asianomaisiin yksittäisiin Kiinan maakuntiin. Näiden analyysien perusteella komissio pitää Taiwania soveltuvana vertailukohtana perusasetuksen ja WTO:n sääntöjen mukaisesti. Väitteen 2) osalta on todettava, että komissio oli käyttänyt parhaita tietoja, jotka olivat kohtuudella sen saatavilla.
(448)
Zhejiang Huadong huomautti aritmeettisesta virheestä, joka oli tehty laskettaessa inflaatioprosentteja, joita käytetään vertailuarvon inflaatiotarkistuksessa. Komissio otti tämän väitteen huomioon ja korjasi laskelmaa.
(449)
Zhejiang Huadong väitti, että maankäyttöoikeuksien hankintaan ei liity erityisyyttä, koska kaikkia yrityksiä Kiinassa kohdellaan lainsäädännön mukaisesti samalla tavalla. Lisäksi Zhejiang Huadong väitti, ettei komissio käsitellyt tuen erityisyyttä koskevaa kysymystä riittävällä tavalla ja ettei lopullisista päätelmistä ilmoittamisen yhteydessä esitetty perusteluja, joiden nojalla Zhejiang Huadongin maksama hinta aiheuttaa etua.
Tämä väite oli hylättävä. Erityisyyttä koskevat komission päätelmät perustuvat siihen, että kaikki yritykset, jotka eivät noudata valtion vahvistamaa teollisuuspolitiikka, suljetaan maankäyttöoikeuksien tarjoamisen ulkopuolelle, viranomaiset asettavat hinnat usein mielivaltaisesti ja viranomaisten käytännöt ovat epäselviä ja läpinäkymättömiä. Komissio on tehnyt päätelmän, että maankäyttöoikeuksien tarjoaminen on rajattu yrityksiin, jotka noudattavat Kiinan viranomaisten NDRC:n määräyksessä nro 35 vahvistamaa teollisuuspolitiikkaa (ks. edellä 116 kappale).
3.4.2.2 Kylmävalssatun teräksen tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
(450)
Zhejiang Huadong väitti, että kohtuullisuuden, objektiivisuuden ja johdonmukaisuuden nimissä komission olisi vertailuarvoa määrittäessään pitänyt hankkia teräksen hintoja koskevat tiedot samasta lähteestä (eli Steel Business Bulletin -julkaisusta, jäljempänä ‧SBB‧) kaikkien vertailuarvon laskennassa huomioon otettujen alueiden osalta. Se myös väitti, että SBB antaa tietoa kylmävalssatun teräksen hinnoista useilla markkinoilla, myös muilla kuin komission valitsemilla, ja että mukaan olisi otettava Meksiko ja Argentiina, koska nämä maat edustavat teräksen kasvavia markkinoita Amerikan mantereella. Tämä väite oli hylättävä, sillä määrittäessään vertailuarvoa komissio käytti hintatietoja, jotka kuvastavat kunkin maan tai alueen tavanomaista markkinatilannetta mahdollisimman tarkasti. Euroopan maiden (joista suurin osa on unionin jäsenvaltioita) hintojen osalta komissio katsoi, että se sai yksityiskohtaisemmat hintatiedot MEPS-tiedoista. Jos sillä olisi ollut käytössään MEPS-tiedot muista valituista maista, se olisi käyttänyt niitä. Meksikon ja Argentiinan hintojen sisällyttämisen osalta todetaan, että nämä markkinat ovat suhteellisen pieniä verrattuna Kiinaan samoin kuin muihin maihin/alueisiin, jotka komissio otti huomioon vertailuarvon laskennassa.
Komissio tarkisti tukimarginaalia koskevaa laskelmaansa tämän ohjelman osalta sen seurauksena, että kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen vertailuarvohintoja koskevaa laskelmaa korjattiin. Korjaus koski vertailuarvon määrityksessä käytettyjä Brasilian teräshintoja, joiden osalta osapuolille annetuissa laskelmissa oli virheellisesti mukana verot.
(451)
Zhejiang Huadong väitti myös, että erityisyyttä koskeva komission päätelmä ei perustu sitä tukevaan näyttöön ja on näin ollen perusteeton, joten väitetty tuki - kylmävalssatun teräksen tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan - ei mahdollista tasoitustullin käyttöönottoa. Zhejiang Huadong esitti, että mahdollinen etu - kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan - ei ole rajattu tietyille yrityksille tai aloille, vaan se annetaan kaikille potentiaalisille ostajille ja asiakkaille kaikilla talouden aloilla.
Tämä väite oli hylättävä. Kiinan viranomaiset esittivät saman huomautuksen, ja komissio käsitteli sitä edellä johdanto-osan 415 kappaleessa. "Potentiaaliset ostajat" on nimenomaisesti rajattu tiettyihin yrityksiin.
3.4.3 VALITUKSEN TEKIJÄN HUOMAUTUKSET
3.4.3.1 Veden ja sähkön tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
(452)
Valituksen tekijä väitti, että kun otetaan huomioon kiinalaisten vesi- ja sähkömarkkinoiden vääristymät ja Kiinan valtion vaikutus markkinoihin, komission olisi pitänyt käyttää kansainvälisiä vertailuarvoja ja laskea näiden järjestelmien edut perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti.
Tämä väite oli hylättävä. Tässä tapauksessa asiakirjakokonaisuudessa ei ollut näyttöä, jonka perusteella komissio olisi voinut todeta, että veden ja sähkön markkinat olivat siinä määrin vääristyneet, että maan ulkopuolisen vertailuarvon käyttäminen olisi perusteltua.
3.4.3.2 Ulkomaisrahoitteisia yrityksiä koskevat tietyt vero-ohjelmat
(453)
Valituksen tekijä väitti, että komission olisi pitänyt esittää määrällisesti ulkomaisrahoitteisia yrityksiä koskevasta kahdesta vero-ohjelmasta - eli tuloverohyvitys kotimaassa valmistettujen välineiden oston yhteydessä ja kahden vapaan ja kolmen puolittain vapaan vuoden ohjelman mukaiset tuloverovapautukset tuottaville ulkomaisrahoitteisille yrityksille - saatavan tuen määrä, koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä ja koska Kiinan viranomaisten olisi pitänyt esittää näyttöä siitä, ettei näistä ohjelmista myönnetty etuja orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille tutkimusajanjakson aikana.
Tämä väite oli hylättävä. Kuten jo edellä johdanto-osan 282 kappaleessa selitetään, jotta kaikille asianomaisille osapuolille aiheutuva hallinnollinen rasite vähenisi ja jotta otettaisiin huomioon, että näiden järjestelmien soveltamiskausi alkaa olla lopussa, komissio on päättänyt, ettei se ota käyttöön niitä koskevia tasoitustoimenpiteitä.
3.5 TASOITUSTOIMENPITEIDEN KÄYTTÖÖNOTON MAHDOLLISTAVIEN TUKIEN MÄÄRÄ
(454)
Perusasetuksen säännösten mukaisesti tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrät arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olevien yritysten osalta ilmoitettu seuraavassa taulukossa:
Vientiä harjoittava tuottaja
LOPULLINEN TUKIMARGINAALI (%)
HUADONG GROUP
23,8
PANHUA GROUP
29,7
UNION STEEL CHINA
26,8
OTOKSEEN KUULUMATTOMAT YHTEISTYÖSSÄ TOIMINEET YRITYKSET
26,8
KAIKKI MUUT YRITYKSET
44,7
(455)
Perusasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten kokonaistukimarginaali, joka laskettiin otoksessa mukana oleville yhteistyössä toimineille yrityksille vahvistetun painotetun keskimääräisen kokonaistukimarginaalin perusteella, on 26,8 prosenttia.
(456)
Kaikkien muiden Kiinan kansantasavallassa olevien viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Kun verrattiin tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia Eurostatin tuontitietoja ja määrää, jonka yhteistyössä toimineet yritykset ilmoittivat vieneensä unioniin tutkimusajanjaksolla, havaittiin, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli matala, toisin sanoen 58 prosenttia. Koska yhteistyössä toimimisen aste oli matala, kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten kokonaistukiprosentiksi vahvistetaan kokonaistukiprosentti, joka on sama kuin kaikille yhteistyössä toimimattomille yrityksille kaikkien tutkittujen järjestelmien osalta vahvistetut tukiprosentit yhteensä, toisin sanoen 44,7 prosenttia.
4. VAHINKO
4.1 UNIONIN TUOTANTO JA UNIONIN TUOTANNONALA
(457)
Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia.
(458)
Tutkimusajanjakson aikana orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita valmisti unionissa 22 tuottajaa. Edeltävässä kappaleessa esitetyn perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan noin 4 018 310 tonnia tutkimusajanjakson aikana. Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin tuotannonala muodostuu unionin kokonaistuotannosta vastaavista unionin tuottajista, joista käytetään jäljempänä nimitystä ‧unionin tuotannonala‧.
4.2 UNIONIN MARKKINOIDEN MÄÄRITTÄMINEN
(459)
Tutkimuksen aikana havaittiin, että huomattava osa otokseen valittujen unionin tuottajien tuotannosta oli tarkoitettu kytkösmarkkinoilla käytettäväksi eli se usein yksinkertaisesti siirrettiin (ilman laskua) ja/tai toimitettiin siirtohinnoilla saman yrityksen tai yritysten ryhmän sisällä jatkojalostusta varten.
(460)
Unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon sekä kulutuksen ja useiden unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten indikaattorien määrittämiseksi tutkittiin, oliko unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttötarkoitus otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin.
(461)
Mahdollisimman täydellisen kuvan saamiseksi unionin tuotannonalan tilanteesta kaikkea orgaanisella aineella pinnoitettuihin terästuotteisiin liittyvää toimintaa koskevat tiedot hankittiin ja analysoitiin, minkä jälkeen määritettiin, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille.
(462)
Mitä tulee myyntimäärään ja myyntihintoihin unionin markkinoilla sekä markkinaosuuteen, todettiin, että näitä indikaattoreita koskevan mielekkään analyysin ja arvioinnin piti kohdistua vapailla markkinoilla vallitsevaan tilanteeseen.
(463)
Muita taloudellisia indikaattoreita voitiin kuitenkin kohtuudella tarkastella ainoastaan viittaamalla koko toimintaan kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti mukaan luettuina. Tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat ja pääoman saanti riippuvat koko toiminnasta riippumatta siitä, onko tuotanto suunnattu kytkösmarkkinoille vai myydäänkö se vapailla markkinoilla.
4.3 UNIONIN KULUTUS
(464)
Unionin tuotannonala myy samankaltaista tuotetta etuyhteydettömille asiakkaille, ja sitä myydään/siirretään etuyhteydessä oleville yrityksille jatkojalostettavaksi esimerkiksi teräspalvelukeskuksissa.
(465)
Määrittäessään orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden todettavissa olevaa unionin kulutusta toimielimet laskivat yhteen Eurostatin tietojen mukaan unioniin tuotujen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaismäärän ja unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myynnin ja kytköskäytön määrän, joka esitettiin valituksen tekijän ilmoituksessa ja varmennettiin otokseen kuuluneiden unionin tuottajien toimitiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä.
(466)
Eurostatin tuontitilastot perustuvat kuitenkin täydellisiin CN-koodeihin, ja on selvää, että osassa näistä koodeista tuonti ei koske tarkasteltavana olevaa tuotetta.
(467)
Tämän perusteella unionin kokonaiskulutus kehittyi seuraavasti:
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Kulutus (tonnia)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Indeksi (2008 = 100)
100
75
88
93
(468)
Kokonaiskulutus unionin markkinoilla supistui tarkastelujakson aikana 7 prosenttia. Vuosien 2008 ja 2009 välillä laskua oli noin 25 prosenttia, mikä johtui pääasiassa maailmanlaajuisen talouskriisin kielteisistä vaikutuksista etenkin rakennusalalla. Tämän jälkeen kulutus alkoi jälleen elpyä ja kasvoi yhteensä 24 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana mutta oli edelleen alle vuoden 2008 tason.
4.4 ASIANOMAISESTA MAASTA TULEVA TUONTI JA SEN MARKKINAOSUUS
(469)
Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeksi (2008 = 100)
100
32
98
149
Markkinaosuus (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Indeksi (2008 = 100)
100
43
112
160
Lähde:
Eurostat.
(470)
Kulutuksen supistumisesta huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi (49 %) tarkastelujaksolla. Talouskriisin kielteisten vaikutusten vuoksi Kiinasta tulevan tuonnin määrä laski jyrkästi vuonna 2009. Tuonti Kiinasta alkoi kuitenkin elpyä erittäin nopeasti niin, että kasvu vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana oli vaikuttavat 367 prosenttia.
(471)
Vastaavasti tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 60 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vaikka markkinaosuus laski alle puoleen vuosien 2008 ja 2009 välillä, se osoitti huomattavaa kasvusuuntausta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja kasvoi 275 prosenttia.
4.4.1 TUONNIN HINNAT JA HINNAN ALITTAVUUS
Tuonti Kiinasta
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
875
728
768
801
Indeksi (2008 = 100)
100
83
88
91
Lähde:
Eurostat.
(472)
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla. Vuosien 2008 ja 2009 välillä se laski merkittävästi eli 17 prosenttia, minkä jälkeen se kasvoi viisi prosenttiyksikköä vuosien 2009 ja 2010 välillä ja vielä 3 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.
(473)
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat johdonmukaisesti alle unionin tuotannonalan myyntihintojen koko tarkastelujakson ajan. Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, vuonna 2009 talouskriisin ollessa pahimmillaan 17 prosentinkaan hinnanalennus ei auttanut Kiinasta tulevaa tuontia säilyttämään markkinaosuutta tilanteessa, jossa kulutus supistui äkillisesti ja markkinoiden toiminta hidastui merkittävästi, mutta hintojen jatkuva alittavuus seuraavina vuosina selittää Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden tasaista ja vaikuttavaa kasvua vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(474)
Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin tuotelajikohtaisiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(475)
Edellä olevassa kappaleessa tarkoitetut tuonnin jälkeiset kustannukset laskettiin tarkasteltavana olevan tuotteen kahden etuyhteydettömän tuojan tarkastettujen tietojen perusteella.
(476)
Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos osoitti yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan jopa 20,2 prosenttia ilmaistuna prosenttiosuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.
(477)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysi lisätietoja hintojen alittavuutta koskevista laskelmista tapauksissa, joissa Kiinasta viety tuotelaji ja unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymä tuotelaji eivät olleet täsmälleen samanlaisia. Kyseinen tuottaja pyysi tietoja myös siitä, oliko tapauksissa, joissa tuotelaji ei ollut täsmälleen samanlainen, tehty oikaisu fyysisten erojen perusteella.
(478)
Jos viety tuotelaji ja unionin tuotannonalan myymä tuotelaji eivät olleet täsmälleen samanlaisia, komissio vertasi vietyä tuotelajia unionin tuotannonalan myymään sitä läheisimmin muistuttavaan tuotelajiin. Näissä tapauksissa vertailu tehtiin läheisesti muistuttavaan tuotelajiin, jossa ainoa ero oli substraatin paksuus.
(479)
Jos läheisesti muistuttavia tuotelajeja oli enemmän kuin yksi, komissio vertasi vietyä tuotelajia unionin markkinoilla myytyyn edullisempaan tuotelajiin riippumatta siitä, oliko edullisemmassa tuotelajissa paksumpi vai ohuempi substraatti. Sen vuoksi oikaisua fyysisten erojen perusteella ei pidetty tarpeellisena.
5. UNIONIN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE
5.1 ALUSTAVAT HUOMAUTUKSET
(480)
Toimielimet tarkastelivat perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(481)
Valituksen tekijän unionin kaikista orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajista toimittamia tietoja, jotka ristiintarkistettiin muista käytettävissä olevista lähteistä ja otokseen kuuluneita unionin tuottajia koskevista tarkastetuista tiedoista, käytettiin makrotalouden indikaattoreiden, kuten unionin tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, kytkösmarkkinamyynti, työllisyys ja tuottavuus, määrittämiseen.
(482)
Mikrotalouden indikaattoreiden, kuten yksikkömyyntihinta, yksikkökohtaiset tuotantokustannukset, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti, varastot ja työvoimakustannukset, määrittämiseen käytettiin kuuden otokseen valitun unionin tuottajan toimittamia ja tarkistettuja tietoja.
5.2 KOKO UNIONIN TUOTANNONALAA KOSKEVAT TIEDOT
5.2.1 TUOTANTO, TUOTANTOKAPASITEETTI JA KAPASITEETIN KÄYTTÖASTE
(483)
Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia unionin tuotannonalasta saatavilla olevia tietoja, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia.
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Indeksi (2008 = 100)
100
79
90
90
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Indeksi (2008 = 100)
100
102
102
99
Kapasiteetin käyttöaste (%)
74
57
65
68
Indeksi (2008 = 100)
100
77
88
92
Lähde:
Valitus ja kyselylomakevastaukset.
(484)
Taulukosta käy ilmi, että tuotanto väheni tarkastelujaksolla 10 prosenttia. Kysynnän vähenemistä vastaavasti tuotanto väheni huomattavasti vuonna 2009, minkä jälkeen se palautui osittain vuonna 2010. Vaikka kysyntä väheni tutkimusajanjaksolla, tuotantomäärä pysytteli melkoisen samalla tasolla kuin vuonna 2010.
(485)
Tuotantokapasiteetti pysyi vakaana tarkastelujakson aikana. Kapasiteetin käyttöaste seuraili tuotannon suuntausta ja laski 8 prosenttia tarkastelujakson aikana.
5.2.2. MYYNNIN MÄÄRÄ, MARKKINAOSUUS JA KASVU
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Myyntimäärä (tonnia)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Indeksi (2008 = 100)
100
77
90
88
Markkinaosuus (tonnia) (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Indeksi (2008 = 100)
100
104
102
95
Lähde:
Valitus ja kyselylomakevastaukset.
(486)
Vuonna 2009 unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille väheni huomattavasti eli 23 prosenttia. Vuonna 2010 myyntimäärä kasvoi 13 prosenttiyksikköä mutta laski sitten 2 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.
(487)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 2,9 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana. Aluksi markkinaosuus kasvoi vuonna 2009, jonka jälkeen unionin tuotannonalan osuus pieneni vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla, minkä seurauksena sen markkinaosuus oli 5 prosenttiyksikköä pienempi tutkimusajanjaksolla kuin vuonna 2009. Tässä yhteydessä on huomattava, että kulutus kasvoi yli 24 prosenttia vuodesta 2009 tutkimusajanjakson loppuun. Näin ollen unionin tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään kulutuksen kasvua ja hankkimaan takaisin myyntimääräänsä ja osaa aiemmin menettämästään markkinaosuudesta.
(488)
Samalla kun unionin kulutus laski 7 prosenttia tarkastelujaksolla ja unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille osapuolille laski 12 prosenttia, unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 2,9 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä eli 56,8 prosentista 53,9 prosenttiin.
5.2.3 TYÖLLISYYS JA TUOTTAVUUS
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna)
7 088
6 470
6 097
6 046
Indeksi (2008 = 100)
100
91
86
85
Tuottavuus (tonnia/kokoaikainen työntekijä)
627
543
655
665
Indeksi (2008 = 100)
100
87
104
106
Lähde:
Valitus, kyselylomakevastaukset ja Eurofer.
(489)
Unionin tuotannonalan työllisyys noudatteli asteittain laskevaa suuntausta. Näin ollen työntekijöiden kokonaismäärä (kokoaikavastaavina mitattuna) tuotannonalalla laski 15 prosenttia tarkastelujaksolla ja oli alimmillaan tutkimusajanjaksolla. Tuottavuus kuitenkin kasvoi 6 prosenttia tarkastelujakson aikana, mikä osoittaa, että tuotannonala pyrki järkeistämään tuotantokustannuksiaan.
5.2.4. KÄYTTÖ JA MYYNTI KYTKÖSMARKKINOILLA
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti (tonnia)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Indeksi (2008 = 100)
100
80
87
85
Markkinaosuus (%)
22
24
22
20
Indeksi (2008 = 100)
100
108
99
92
Lähde:
Valitus ja otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselylomakevastaukset.
(490)
Kuten johdanto-osan 459 kappaleessa todetaan, orgaanisella aineella pinnoitetuille terästuotteille on unionissa merkittävät markkinat, jotka muodostuvat näiden tuotteiden jatkojalostuskäytöstä unionin tuotannonalalla.
(491)
Todettiin, että kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti oli suunnattu yritysten itsensä tai niihin etuyhteydessä olevien yritysten, jotka toimivat lähinnä rakennusmateriaalien alalla eli ovat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden loppukäyttäjiä, harjoittamaan jatkojalostukseen.
(492)
Edellä esitetyn perusteella todettiin, että unionin tuotannonalan kytkösmarkkinoilla tapahtuvan käytön ja myynnin osuus oli 24 prosenttia kokonaistuotantomäärästä tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla kytkösmarkkinakäyttö ja siihen liittyvä myynti laskivat 15 prosenttia ja markkinaosuus 8 prosenttia.
(493)
Tutkimuksessa todettiin, ettei kytkösmarkkinakäytön ja -myynnin välillä ollut merkittävää eroa tuotteen loppukäytön osalta. Yritykset ilmoittivat kytkösmarkkinakäytöstä, kun jatkojalostustuotanto tapahtui saman oikeussubjektin sisällä, mutta kytkösmarkkinamyyntiä oli muille etuyhteydessä oleville oikeussubjekteille suuntautunut myynti, josta laskutettiin. Lisäksi hinnoittelumenetelmä sekä kytkösmarkkinakäytössä että etuyhteydessä oleville osapuolille suuntautuneessa myynnissä oli samanlainen, eli tuotteen käypä arvo (nk. cost plus -menetelmä) veloitettiin sekä etuyhteydessä olevilta yrityksiltä että otokseen valittujen yritysten sisäisiltä jatkojalostustuotantoyksiköiltä.
(494)
Keskimääräinen arvo tonnilta pysyi vakaana tarkastelujaksolla ja oli 3 prosenttia alempi kuin otokseen kuuluneiden unionin tuottajien myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille tutkimusajanjaksolla. Hintaeroa ei pidetty merkittävänä, ja kytkösmarkkinahinta kehittyy samansuuntaisesti kuin myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille.
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti (euroa/tonni)
962
802
901
965
Indeksi (2008 = 100)
100
83
94
100
Lähde:
Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselylomakevastaukset.
(495)
Kun otetaan huomioon, että suurin osa kytkösmarkkinamyynnistä ja -käytöstä oli suunnattu unionin tuottajien tuotantoketjun loppupään rakennusmateriaalitoimintaan, kyseinen myynti ja käyttö joutui myös välillisesti alttiiksi muiden markkinatoimijoiden kilpailulle, mukaan luettuna Kiinasta tuleva tuettu tuonti. Jatkojalostustuotannon sisäinen kysyntä riippui mahdollisuudesta myydä jatkojalostustuotteet vapailla markkinoilla, joihin orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuettu tuonti ei vaikuta. Näin ollen voidaan päätellä, että määrän ja markkinaosuuden supistuminen tarkastelujaksolla johtui Kiinasta tapahtuvan tuetun tuonnin aiheuttamasta kilpailusta.
5.3 OTOKSEEN VALITTUIHIN UNIONIN TUOTTAJIIN LIITTYVÄT TIEDOT
5.3.1 KESKIMÄÄRÄISET YKSIKKÖMYYNTIHINNAT JA TUOTANTOKUSTANNUKSET UNIONISSA
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Yksikköhintaunionissa etuyhteydettömille asiakkaille (euroa/tonni)
1 023
805
911
994
Indeksi (2008 = 100)
100
79
89
97
Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/tonni)
925
884
893
978
Indeksi (2008 = 100)
100
95
97
106
Lähde:
Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselylomakevastaukset.
(496)
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa laskivat 3 prosenttia tarkastelujaksolla. Merkittävin, 21 prosentin lasku tapahtui vuonna 2009 yhtä aikaa kulutuksen laskun kanssa. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat nousivat 23 prosenttia lisääntyvän kulutuksen ja myyntimäärien myötä mutta eivät palautuneet vuoden 2008 tasolle.
(497)
Samaan aikaan samankaltaisen tuotteen keskimääräiset tuotanto- ja myyntikustannukset nousivat tarkastelujaksolla 6 prosenttia, mikä johtui raaka-ainekustannusten kasvusta.
(498)
Etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan myynnin yksikköhintojen laskun (21 prosenttia vuonna 2009) jälkeen yksikköhinnat alkoivat elpyä. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan kustannukset kohosivat vuoteen 2009 verrattuna, ja tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan vain kohtuullisesti niiden kattamiseksi, mikä riitti vain pitämään kannattavuuden samalla tasolla vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla. Tämä johti kuitenkin markkinaosuuden pienenemiseen entisestään, koska kiinalaisen tuonnin hinnat alittivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat.
5.3.2. KANNATTAVUUS, KASSAVIRTA, INVESTOINNIT, INVESTOINTIEN TUOTTO JA PÄÄOMAN SAANTI
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Myynnin kannattavuus unionissa riippumattomille asiakkaille (% liikevaihdosta)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Indeksi (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Kassavirta (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeksi (2008 = 100)
100
64
46
62
Investoinnit (euroa)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeksi (2008 = 100)
100
8
22
27
Investointien tuotto
13,8
-13,9
5,9
6
Indeksi (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Lähde:
Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselylomakevastaukset.
(499)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Vuonna 2009 unionin tuotannonalan kannattavuus laski rajusti ja tappiot olivat 9,3 prosenttia. Kannattavuus alkoi elpyä vuodesta 2010, mutta kasvavat tuotantokustannukset estivät tuotannonalalla terveenä ja kestävänä pidetyn tason saavuttamista (6,7 %). Koko tarkastelujakson aikana kannattavuus laski 61 prosenttia.
(500)
Kassavirran suuntaus noudatteli jossakin määrin kannattavuuden negatiivista suuntausta. Alhaisin taso saavutettiin vuonna 2010. Myös investointien tuotto väheni 56 prosenttia (vuoden 2008 tasolta 13,8 prosentista 6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla).
(501)
Kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton kehityssuunta tarkastelujaksolla rajoitti unionin tuotannonalan kykyä investoida omaan toimintaansa ja heikensi sen kehittymistä. Unionin tuotannonala pystyi tekemään merkittäviä investointeja tarkastelujakson alussa, mutta sen jälkeen investoinnit laskivat jyrkästi vuonna 2009, ja tarkastelujaksolla laskua oli yhteensä 73 prosenttia.
(502)
Koska unionin tuotannonala koostuu jossain määrin suurista monikansallisista integroituneista teräsyrityksistä, näiden yritysten kyky saada pääomaa ei kärsinyt orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden sektorin heikosta taloudellisesta tuloksesta.
5.3.3 VARASTOT
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeksi (2008 = 100)
100
83
107
112
Lähde:
Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselylomakevastaukset.
(503)
Kuuden otokseen valitun unionin tuottajan varastojen osuus oli noin 8 prosenttia tuotantomäärästä tutkimusajanjakson aikana. Loppuvarastot kasvoivat 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. On huomattava, että vaikka varastot eivät ole tuotannonalan kannalta merkittävä indikaattori, koska tuotanto tapahtuu pääasiassa tilausten perusteella, varastojen kasvu tapahtui pääasiassa vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana samaan aikaan, kun Kiinasta peräisin oleva tuettu tuonti kasvoi voimakkaasti.
5.3.4 TYÖLLISYYS, PALKAT JA TUOTTAVUUS
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa, otokseen valitut unionin tuottajat)
60,959
57,892
58,637
62,347
Indeksi (2008 = 100)
100
95
96
102
(504)
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat vain 2 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä on vähemmän kuin inflaatioaste. Tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valitut tuottajat tekivät merkittäviä leikkauksia, erityisesti yleis- ja hallintokustannuksiin, ja pyrkivät tehostamaan toimintaansa.
5.3.5 AIEMMAN POLKUMYYNNIN TAI TUETUN TUONNIN VAIKUTUKSET
(505)
Koska kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva tukien vastainen menettely, käytössä ei ole tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksia.
5.4 TOSIASIALLISEN TUKIMARGINAALIN SUURUUS
(506)
Kaikki edellä tukea käsittelevässä jaksossa vahvistetut ja täsmennetyt marginaalit ovat merkittävästi yli vähimmäistason. Kun otetaan huomioon Kiinasta tapahtuvan tuetun tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen tukimarginaalin vaikutuksia unionin markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä.
5.5 VAHINKOA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(507)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki vahinkoindikaattorit (tuottavuutta lukuun ottamatta) heikkenivät tai eivät kehittyneet kulutusta vastaavasti tarkastelujaksolla.
(508)
Tarkastelujaksolla, jolloin kulutus väheni, tuontimäärät Kiinasta kasvoivat merkittävästi. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä pieneni kaikkiaan 12 prosenttia, ja sen markkinaosuus putosi 56,8 prosentista 53,9 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka kulutus elpyi 24 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä, vuosi kysyntään vaikuttavan talouskriisin jälkeen unionin tuotannonalan markkinaosuus oli laskemassa. Unionin tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin menetettyä markkinaosuutta, koska tuettu tuonti Kiinasta unionin markkinoille lisääntyi merkittävästi. Matalahintainen tuettu tuonti lisääntyi tarkastelujaksolla ja alitti jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat.
(509)
Vakavia vaikutuksia kohdistui myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen. Tästä syystä unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa ja tehdä investointeja heikkeni.
(510)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
6. SYY-YHTEYS
6.1 JOHDANTO
(511)
Perusasetuksen 8 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko Kiinasta peräisin oleva tuettu tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Komissio tarkasteli tuetun tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa samaan aikaan, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi tuetun tuonnin aiheuttamaksi.
6.2 TUETUN TUONNIN VAIKUTUKSET
(512)
Tutkimus osoitti, että unionin kulutus väheni 7 prosenttia tarkastelujaksolla ja samaan aikaan Kiinasta tulevan tuetun tuonnin määrä kasvoi noin 49 prosenttia, samoin kuin sen markkinaosuus, joka nousi vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä 60 prosenttia eli 9,1 prosentista 14,6 prosenttiin. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille osapuolille laski 12 prosenttia ja kyseisen myynnin markkinaosuus 2,9 prosenttia (vuoden 2008 tasolta 56,8 prosentista 53,9 prosenttiin tutkimusajanjaksolla).
(513)
Vaikka talouskriisi vaikutti myös Kiinasta tulevaan tuontiin, joka laski 68 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009, mutta elpyi hyvin nopeasti vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle ja kasvoi 367 prosenttia tutkimusajanjakson lopussa, unionin kulutus kasvoi samalla kaudella ainoastaan 24 prosenttia. Kiinalaisen tuonnin yksikköhinnat laskivat 9 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat 20,2 prosentilla tutkimusajanjakson aikana, ja näin ollen sen markkinaosuus kasvoi vuodesta 2008 tutkimusajanjaksolle 60 prosenttia eli 14,6 prosenttiin.
(514)
Samaan aikaan eli vuodesta 2008 tutkimusajanjaksolle unionin tuottajien myyntimäärä etuyhteydettömille osapuolille laski kokonaisuudessaan 12 prosenttia. Markkinoiden elpyessä vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonala pystyi lisäämään myyntimääräänsä etuyhteydettömille osapuolille ainoastaan 13 prosenttia mutta menetti markkinaosuuttaan 8 prosenttia, minkä vuoksi se pystyi saamaan etua lisääntyneestä kulutuksesta vain vähäisessä määrin. Kiinasta tuleva tuonti sai eniten etua elpymässä olevasta kulutuksesta ja jätti muut markkinatoimijat kauas taakseen.
(515)
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat putosivat tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Vaikka hinnat olivat kohoamassa vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä sen jälkeen, kun ne olivat pudonneet jyrkästi vuonna 2009, ne olivat jatkuvasti alle unionin tuotannonalan veloittamien hintojen. Yksikköhinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa laskivat ainoastaan 3 prosenttia, mikä osoittaa jonkinasteista vastustuskykyä kiinalaisen tuonnin aiheuttamalle hintapaineelle. Hinnat selvästikin pidettiin tällä tasolla alhaisempien myyntimäärien ja myynnin alhaisemman kannattavuuden kustannuksella, koska myynnin kannattavuus laski 61 prosenttia eli vuoden 2008 tasolta 6,7 prosentista 2,6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.
(516)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta tapahtuneen tuetun tuonnin äkillinen lisääntyminen hinnoilla, jotka jatkuvasti alittavat unionin tuotannonalan hinnat, on vaikuttanut ratkaisevasti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon, joka on estänyt unionin tuotannonalaa hyödyntämästä täysimääräisesti unionin kulutuksen elpymistä.
6.3 MUIDEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUS
6.3.1 KOLMANSISTA MAISTA TULEVA TUONTI
Maa
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Etelä-Korea
Määrä (tonnia)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeksi (2008 = 100)
100
99
76
104
Markkinaosuus (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Indeksi (2008 = 100)
100
133
87
112
Keskimääräinen hinta
901
727
846
903
Indeksi (2008 = 100)
100
81
94
100
Intia
Määrä (tonnia)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeksi (2008 = 100)
100
93
97
88
Markkinaosuus (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Indeksi (2008 = 100)
100
125
111
95
Keskimääräinen hinta
932
667
773
824
Indeksi (2008 = 100)
100
72
83
88
Muut maat
Määrä (tonnia)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeksi (2008 = 100)
100
64
50
67
Markkinaosuus (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Indeksi (2008 = 100)
100
85
57
72
Keskimääräinen hinta
951
809
924
955
Indeksi (2008 = 100)
100
85
97
100
Kaikki kolmannet maat yhteensä (Kiinaa lukuun ottamatta)
Määrä (tonnia)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeksi (2008 = 100)
100
84
71
86
Markkinaosuus (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Indeksi (2008 = 100)
100
112
81
92
Keskimääräinen hinta
929
735
842
898
Indeksi (2008 = 100)
100
79
91
97
Lähde:
Eurostat.
(517)
Kiinasta tulevan tuonnin osuus oli 56 prosenttia kaikesta tuonnista unioniin tutkimusajanjakson aikana, ja muita maita, joista tuli merkittävästi tuontia, olivat Intian tasavalta, jäljempänä ‧Intia‧, (11 %) ja Etelä-Korea (19 %). Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta laski voimakkaasti, 12 prosenttia, mutta toisin kuin Kiinasta tuleva tuonti, intialainen tuonti väheni kaikkiaan 12 prosenttia tarkastelujaksolla ja sen markkinaosuus pieneni 5 prosenttia. Tuonti Etelä-Koreasta kasvoi vain 4 prosenttia, ja sen keskimääräinen hinta pysyi samalla tasolla kuin vuonna 2008. Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli 2,9 prosenttia tutkimusajanjaksolla ja Etelä-Koreasta tulevan tuonnin 4,9 prosenttia.
(518)
Muu tuonti, jonka osuus oli 14 prosenttia kokonaistuonnista, väheni 33 prosenttia, ja sen keskimääräinen hinta pysyi samalla tasolla kuin vuonna 2008.
(519)
Vaikka kaiken muun tuonnin keskimääräinen hinta oli unionin tuotannonalan hintatason alapuolella, tällä tuonnilla on vain vähäistä tai ei mitään vaikutusta. Ensinnäkään komissio ei saanut näyttöä siitä, että tuonti muista maista olisi perustunut vilpilliseen kaupankäyntiin. Toiseksi tärkeimmistä tuontimaista tulevan muun tuonnin - toisin kuin kiinalaisen tuonnin - hintataso säilyi vakaampana koko tarkastelujakson ajan, mikä osoittaa, että unionin tuotannonala pystyy kilpailemaan menestyksekkäästi tämän tuonnin markkinasegmenteillä. Kolmanneksi tuonti muista maista heikentyi yleisesti tarkastelujakson aikana ja pysyi edelleen alhaisella tasolla sekä kokonaisuudessaan että tärkeimpien vientimaiden osalta erikseen. Lisäksi muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus supistui, mikä vahvistaa sitä, että kyseinen tuonti ei ole voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle.
6.3.2. UNIONIN TUOTANNONALAN VIENTISAAVUTUKSET
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Vienti (Eurostat, tonnia)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indeksi (2008 = 100)
100
91
87
90
Keskihinta (euroa/tonni)
1 068
937
995
1 092
Indeksi (2008 = 100)
100
88
93
102
Otokseen valittujen unionin tuottajien vienti
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeksi (2008 = 100)
100
87
90
86
Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni)
1 086
826
984
1 132
Indeksi (2008 = 100)
100
76
91
104
Lähde:
Eurostat ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.
(520)
Unionin tuotannonalan valmistamien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaisvienti kolmansiin maihin Eurostatin mukaan laski tarkastelujakson aikana 10 prosenttia. Keskimääräinen hinta on kuitenkin ollut suhteellisen korkealla tasolla ja kohosi 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Viennin osuus unionin kokonaistuotannosta oli 15 prosenttia ja auttoi unionin tuotannonalaa saavuttamaan suurtuotannon etuja ja vähentämään tuotantokustannuksia. Näin ollen voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko ei voinut johtua sen vientitoiminnasta.
(521)
Tämä yleiskuva tulee esiin myös otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kolmansien maiden etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan viennin tilanteessa. Tämä vienti väheni tarkastelujaksolla 14 prosenttia, mutta viennin yksikköhinta on ollut jatkuvasti korkeampi (keskimäärin 2-14 % vuodesta riippuen) kuin hinta unionissa.
6.3.3 VALITUKSEN TEKIJÖIDEN HARJOITTAMA TUONTI KIINASTA
(522)
Tutkimuksen aikana ja lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen väitettiin, että valituksen tekijät (niihin etuyhteydessä olevien yritysten kautta) olivat tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta itse ja että tämän tuonnin osuus oli 20-40 prosenttia kaikesta Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Nämä väitteet tutkittiin tarkastelemalla otokseen kuuluneita unionin tuottajia koskevia tarkastettuja tietoja, ja havaittiin, että nämä tuottajat toivat tutkimusajanjaksolla vain noin 10 000 tonnia, mikä määrä vastaa suunnilleen valituksessa esitettyjä tietoja. Otokseen kuuluneisiin unionin tuottajiin etuyhteydessä olevien yritysten todettiin tuovan suurin piirtein vastaavan määrän, jota ei perusasetuksen 29 artiklan mukaisesti ole ilmoitettu. Kyseinen tuonti oli yhteensä vain noin 2-3 prosenttia kaikesta Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Näin ollen ei voida päätellä, että valituksen tekijät olisivat tuoneet Kiinasta sellaisia määriä ja sellaisella tavalla, että tuonti kyseenalaistaisi niiden aseman unionin tuottajina perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai aiheuttaisi niille itselleen vahinkoa. Tämän vuoksi väite hylätään.
6.3.4 KÄYTTÖ JA MYYNTI KYTKÖSMARKKINOILLA
(523)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli sen sitoutuminen rakennusmateriaaleja (esim. kerroslevyt, trapetsilevyt) tuottavaan jatkojalostustoimintaan - joko suoraan tai yritysryhmien sisällä etuyhteydessä olevien yritysten kautta. Erityisesti väitettiin, että unionin tuotannonala toimitti orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita omille jatkojalostusyrityksilleen alhaisempaan hintaan kuin etuyhteydettömille yrityksille, joten se "tuki" niitä yritysryhmän sisällä ja mahdollisti sen, että ne pystyivät alittamaan kilpailijoidensa hinnat jatkojalostussegmentillä.
(524)
Kytkösmarkkinakäytön ja -myynnin keskimääräinen arvo tonnia kohti oli vain 3 prosenttia alempi kuin myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille tutkimusajanjaksolla, kuten edellä todettiin. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuetun tuonnin aiheuttama epäterve kilpailu vaikutti todennäköisesti epäsuorasti myös kytkösmarkkinakäyttöön ja -myyntiin. Jos jatkojalostusyritykset olisivat saaneet väitetyn edun, se olisi näkynyt kytkösmyyntihintojen ja etuyhteydettömien myyntihintojen välisessä vertailussa. Sen vuoksi tämä väite hylätään.
(525)
Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen CISA väitti jälleen, että unionin tuotannonala antoi orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita siihen etuyhteydessä oleville jatkojalostusyrityksille "tuetuilla" hinnoilla, ja alitti näin kilpailijoiden hinnat jatkojalostussektorilla. Mitään sellaista näyttöä ei kuitenkaan esitetty, joka olisi muuttanut johdanto-osan 524 kappaleessa esitetyn komission päätelmän, jonka mukaan hintaero etuyhteydellisen ja etuyhteydettömän myynnin välillä oli pieni (2 %) ja kyseessä ei ollut itse aiheutettu vahinko.
(526)
CISA kiisti myös tiedot, jotka koskivat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotantokustannuksia sekä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden myyntihintaa etuyhteydessä oleville osapuolille. Ottaen huomioon kuumasinkittyjen kelojen - orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden raaka-aineen - myyntihinnat CISA väitti, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotantokustannukset tutkimusajanjaksolla eivät voineet olla yli 900 euroa/t.
(527)
Ensinnäkään ei ollut selvää, missä määrin kaikki myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja rahoituskustannusten kaltaiset kustannukset sisällytettiin kokonaiskustannuksiin, joihin CISA viittasi. Toiseksi komissio tarkisti orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotantokustannukset kaikkien otokseen kuuluneiden unionin tuottajien osalta ja katsoo, että raaka-aineet, käsittely, pinnoitus, yleis- ja hallintokustannukset, rahoituskustannukset jne. olivat mukana kokonaistuotantokustannuksissa.
(528)
Tämän jälkeen CISA väitti, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden myynti etuyhteydessä oleville osapuolille on tappiollista, minkä vuoksi se aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tämä perustui kokonaistuotantokustannusten (978 euroa/t) vertaamiseen etuyhteydessä oleville osapuolille tapahtuneen myynnin keskimääräiseen hintaan (965 euroa/t).
(529)
On totta, että yksinkertaisen matemaattisen vertailun perusteella näyttäisi siltä, että myynti etuyhteydessä oleville asiakkaille tapahtui tappiollisesti, mutta tällöin oletettaisiin, että unionin tuotannonalalle aiheutuisi sama määrä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja muita myyntikustannuksia kytkösmarkkinamyynnistä kuin etuyhteydettömästä myynnistä. Kuten johdanto-osan 493 kappaleessa todetaan, myynti etuyhteydessä oleville osapuolille tapahtui kustannuslisäperusteella, minkä vuoksi unionin tuotannonala kattoi kustannuksensa tästä myynnistä.
6.3.5 TALOUSKRIISI
(530)
Talouskriisi ja sen vaikutukset rakennusalaan selittävät ainakin osittain kysynnän supistumista ja hintapaineita tarkastelujaksolla. Kuten edellä mainittiin, vuonna 2009 kulutus supistui 25 prosenttia. Markkinoiden elpyminen alkoi kuitenkin vuonna 2010, ja vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana kulutus kasvoi 24 prosenttia.
(531)
Vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissä on kuitenkin erotettu toisistaan markkinoiden romahtaminen vuonna 2009 ja sen jälkeinen toipuminen vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle. Vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissä kävi selvästi ilmi, että Kiinasta tulevassa tuonnissa hyödynnettiin täysimääräisesti kulutuksen elpymistä ja lisäksi alitettiin jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat ja näin muutettiin kaikkien toimijoiden tasavertaiset mahdollisuudet toipua pudotuksesta jatkuvaksi säilymistaisteluksi.
(532)
Lopullisista päätelmistä tehtäville huomautuksille annetun määräajan päättymisen jälkeen yksi osapuoli toi esiin, että Belgiassa toimiva tehdas aiotaan sulkea ja että force majeure -syyt aiheuttivat vaikeuksia tavanomaiseen tuotantoon ja laivaukseen muista tuotantolaitoksista Belgiassa. Osapuoli väitti, että tämä osoittaa orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden toimitusvarmuuden puutetta unionissa, minkä vuoksi tuojien ja käyttäjien pitäisi antaa hankkia vapaasti orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita EU:sta ja Kiinasta.
(533)
Nämä väitteet hylätään. Kun otetaan huomioon, että kapasiteetin käyttöaste unionissa on matala, kyseessä ei ole toimituksiin liittyvä ongelma, koska unionin tuotannonalalla on riittävästi käytettävissä olevaa kapasiteettia. Sitä paitsi Belgiassa suljettu tuotantolaitos ei tuottanut orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita. Toimitusvarmuus on toki tärkeää, mutta tässä tapauksessa ehdotettujen tullien tarkoituksena ei ole lopettaa orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden hankintaa Kiinasta vaan estää niiden polkumyynti unionin markkinoille.
6.3.6 RAKENTEELLINEN YLIKAPASITEETTI
(534)
Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle - josta suurin osa on vertikaalisesti integroituneita teräksen tuottajia - aiheutuneen vahingon syynä ei ole Kiinasta tuleva tuonti vaan kyseessä ovat unionin terästeollisuuden rakenteelliset ongelmat kuten liikakapasiteetti. Lisäksi väitettiin, että terästeollisuuden keskittäminen, joka tapahtui ennen tarkastelujaksoa, johti ylikapasiteettiin, ja että mahdollisesti aiheutunut vahinko oli seurausta liian monista tuotantolaitoksista.
(535)
On totta, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotanto on pääomavaltaista ja tuotannonalalla on suhteellisen korkeat kiinteät kustannukset. Terästeollisuuden keskittäminen, joka toteutettiin ennen tarkastelujakson alkua, ei kuitenkaan johtanut ylikapasiteettiin. Kokonaiskapasiteetti kasvoi hieman vuonna 2009, minkä jälkeen tuotannonala vähensi hiukan kapasiteettiaan vuonna 2010 ja jälleen tutkimusajanjaksolla. Tutkimusajanjaksolla tuotantokapasiteetti oli unionin kokonaiskulutusta pienempi, ja jos kysyntä tutkimusajanjaksolla olisi elpynyt vuoden 2008 tasolle ja unionin tuotannonala olisi voinut hyödyntää kasvaneen kysynnän, kapasiteetin käyttöaste olisi ollut noin 74 prosenttia.
(536)
Ylikapasiteetin kielteiset vaikutukset kohdistuvat vain erittäin vähäisessä määrin orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden unionin tuottajiin. Ensinnäkin tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala on selvästi pyrkinyt pitämään yllä tehokkuutta, sillä koko tuotannonalan tuottavuus kasvoi 6 prosenttia. Toiseksi tuotantolinjoihin tehdyt jatkuvat investoinnit ja joustavuus niiden käytössä myös muiden tuotteiden tuotantoon auttoivat suurtuotannon etujen saavuttamisessa ja vähensivät kiinteitä kustannuksia. Näin ollen kun otokseen kuuluneiden yritysten kapasiteetin käyttöaste laski 18 prosenttia tarkastelujaksolla, keskimääräiset tuotantokustannukset kasvoivat vain 6 prosenttia, mikä sisältää myös raaka-ainekustannusten kasvun. Näin ollen ei voida päätellä, että ylikapasiteetti olisi poistanut syy-yhteyden. Sen vuoksi tämä väite hylätään.
6.4 SYY-YHTEYTTÄ KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(537)
Edellä on osoitettu, että Kiinasta tulevan tuetun tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla, etenkin vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kyseisen tuonnin todettiin myös tapahtuneen jatkuvasti unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla, erityisesti tutkimusajanjaksolla.
(538)
Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan tuetun tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu tapahtui samanaikaisesti unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Tilanne heikkeni tutkimusajanjaksolla, jolloin kulutuksen elpymisestä huolimatta unionin tuotannonala ei kyennyt saamaan takaisin menettämiään markkinaosuuksia ja kannattavuuttaan. Muut taloudelliset indikaattorit - kuten investointien tuotto - polkivat samalla tasolla kuin vuonna 2010, ja työllisyys oli heikoimmillaan.
(539)
Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, etteivät tekijät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta tulevan tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
(540)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta tuetun viennin vahingolliset vaikutukset, päätellään, että Kiinasta tuleva tuettu tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
7. UNIONIN ETU
7.1 ALUSTAVAT HUOMAUTUKSET
(541)
Toimielimet tutkivat perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti, olisiko edellä esitetyistä päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto ei olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut.
7.2 UNIONIN TUOTANNONALAN ETU
(542)
Koko unionin tuotannonala koostuu 22:sta tiedossa olevasta tuottajasta, jotka edustavat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden koko unionin tuotantoa. Tuottajat sijaitsevat unionin eri jäsenvaltioissa ja työllistävät suoraan yli 5 400 henkeä samankaltaisen tuotteen tuotantoon liittyen.
(543)
Yksikään tuottajista ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa. Kuten edellä makrotaloudellisten indikaattoreiden yhteydessä osoitetaan, koko unionin tuotannonalan tilanne heikkeni ja tuettu tuonti vaikutti siihen kielteisesti.
(544)
Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta tulevasta tuetusta tuonnista. Kaikki vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui erityisesti unionin tuottajien taloudelliseen tulokseen liittyviin indikaattoreihin, kuten kannattavuuteen ja investointien tuottoon. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee edelleen.
(545)
Tasoitustullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tasapuoliset kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden hinnat sellaisiksi, että niissä tulevat esiin eri komponenttien kustannukset ja markkinaolosuhteet. Voidaan olettaa, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä parantaisi sen kannattavuutta ja yleistä taloudellista tilannetta.
(546)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa, että markkinaosuudet hupenevat edelleen ja unionin tuotannonalan kannattavuus heikkenee. Tämä olisi kestämätöntä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. On myös todennäköistä, että jotkin yksittäiset tuottajat joutuisivat sulkemaan tuotantolaitoksensa, koska ne ovat olleet tappiollisia tarkastelujakson aikana. Aiheutuneiden tappioiden ja tarkastelujakson alussa tuotantoon tehtyjen suurten investointien vuoksi voidaan olettaa, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, useimmat unionin tuottajista eivät pysty saamaan investointejaan takaisin.
(547)
Sen vuoksi päätellään, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.
7.3 KÄYTTÄJIEN JA TUOJIEN ETU
(548)
Kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa mainitaan, viisi tuojaa ilmoittautui mutta ainoastaan kaksi vastasi kyselylomakkeeseen. Valituksessa luetelluista noin 100 käyttäjästä 19 ilmaisi olevansa kiinnostunut menettelystä. Kymmenen yritystä toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen.
(549)
Aktiivisimmat käyttäjät ja tuojat ovat toimittaneet yhteisiä kirjallisia huomautuksia, ja tutkimuksen aikana järjestettiin useita kuulemisia. Niiden keskeiset väitteet toimenpiteiden käyttöönotosta analysoidaan jäljempänä.
(550)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatiin huomautuksia tuojilta ja muilta asianomaisilta osapuolilta. Uusia tietoa jäljempänä esitettyjen lisäksi ei kuitenkaan toimitettu.
7.3.1 KILPAILU UNIONIN MARKKINOILLA
(551)
Käyttäjät ja tuojat väittivät, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden unionin markkinat eivät ole riittävän kilpailukykyiset ja että Kiinasta peräisin oleva tuonti on tarpeen, jotta orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita tuovilla ja käyttävillä yrityksillä on enemmän neuvotteluvoimaa. Lisäksi ne väittivät, että unionin tuotannonala on osallisena oligopolistisissa järjestelyissä markkinoiden hallitsemiseksi. Unionin tuottajat kilpailivat samoilla markkinoilla ja myivät usein samoille asiakkaille tai toistensa rakennusalan yrityksille. Koska ei esitetty muuta näyttöä kuin kuulopuheisiin perustuvia valituksia vaikeuksista hintaneuvotteluissa, ja koska valituksen tehneiden viiden unionin tuottajaryhmän lisäksi unionissa toimii 11 muuta orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajaa, joista jotkin ovat erittäin suuria, ja koska muita tuontilähteitä on monia, nämä väitteet hylättiin.
7.3.2 RIITTÄMÄTÖN TARJONTA
(552)
Käyttäjät ja tuojat väittivät myös, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönoton seurauksena unionin markkinoilla olisi puutetta orgaanisella aineella pinnoitetuista terästuotteista. Kun kuitenkin otetaan huomioon edellä kuvattu toimituslähteiden monipuolisuus sekä unionin tuotannonalan vapaa tuotantokapasiteetti, tällaista puutetta ei pidetä todennäköisenä. Tämän vuoksi väite hylätään.
7.3.3 KÄYTTÄJIEN JA TUOJIEN ETUJA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(553)
Kymmenen yhteistyössä toimineen käyttäjän osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 7 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikilla käyttäjillä oli useita toimituslähteitä. Niiden orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden ostot Kiinasta olivat keskimäärin noin 15 prosenttia niiden kokonaisostoista; lisäksi todettiin, että suurimmat määrät hankittiin unionin tuottajilta (73 %) ja 12 prosenttia tuotiin muista kolmansista maista. Koska tarkasteltavana oleva tuote on erittäin standardoitu, asiakassuhteen merkitys ole kovinkaan suuri, ja sekä käyttäjät että tuojat voivat tuotteen laadun puolesta vaihtaa toimituslähdettä varsin helposti.
(554)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki yhteistyössä toimineet käyttäjät yhtä lukuun ottamatta olivat kannattavia sektorilla, jolla tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään, ja niiden kannattavuus tutkimusajanjakson aikana oli 1-13 prosenttia yrityksestä riippuen. Näiden yritysten kannattavuus ei riippunut olennaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta.
(555)
Ehdotettujen toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta arvioitiin kyselylomakevastausten perusteella. Vaikka olettamukseksi otettaisiin epätodennäköinen kaikkein epäedullisin skenaario yhteistyössä toimineiden käyttäjien kannalta eli se, että hintojen nousua ei voitaisi siirtää asiakkaille ja niiden olisi pakko tuoda Kiinasta edelleen samoja määriä kuin tutkimusajanjaksolla, tullin vaikutuksesta niiden tuotantokustannukset kasvaisivat 1-5 prosenttia ja kannattavuus laskisi 1-2,8 prosenttiyksikköä suurimman osan tuonnista osalta ja noin 4 prosenttiyksikköä jäännöstullilla tapahtuvan tuonnin osalta. Todennäköisempi skenaario on kuitenkin se, että vaikutus on huomattavasti tätä vähäisempi. Kiinasta tuleva tuonti edustaa melko pientä osaa käyttäjien liiketoiminnasta, ja on odotettavissa, että tasoitustoimenpiteistä johtuva kustannusten kohoaminen on suhteellisen helppo siirtää asiakkaiden maksettavaksi. Kun vielä otetaan huomioon, että monien unionin tuottajien lisäksi käytettävissä on useita vaihtoehtoisia tuontilähteitä, joihin ei sovelleta toimenpiteitä (esim. Intia ja Etelä-Korea), on odotettavissa, että toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen markkinahinnoissa otetaan huomioon nämä tekijät.
(556)
Kahden yhteistyössä toimineen tuojan osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli noin 6 prosenttia tutkimusajanjaksolla; tarkkaa määrää ei voitu perusasetuksen 29 artiklan mukaisesti esittää. Samoin kuin käyttäjillä myös tuojilla on eri toimituslähteitä Kiinan lisäksi. Lisäksi todettiin, että toimenpiteet vaikuttaisivat todennäköisesti enemmän tuojien kuin käyttäjien kannattavuuteen, jos ne noudattaisivat samaa tuontimallia kuin tutkimusajanjakson aikana. Käytännössä kuitenkin sekä tuojat että kauppiaat ovat yleensä vieläkin joustavampia kuin käyttäjät, ja ne ryhtyisivät todennäköisesti ensimmäisinä käyttämään vaihtoehtoisia toimituslähteitä.
(557)
Osa edusta, jonka käyttäjät ja tuojat saavat Kiinasta tulevasta tuonnista, johtuu kiinalaisten viejien harjoittamasta ja mahdollistamasta epäreilusta hintasyrjinnästä eikä luonnollisesta kilpailuedusta. Näin ollen tasapuolisten toimintaedellytysten palauttaminen unionin markkinoille - korjaamalla tuetusta tuonnista aiheutuva kaupan vääristyminen - mahdollistaa itse asiassa sen, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden markkinat voivat palata terveeseen, markkinatalouspohjaiseen toimintaan ja hintakehitykseen, asettamatta epäedulliseen asemaan muita toimijoita (käyttäjiä, tuottajia, loppukäyttäjiä), jotka eivät pysty saamaan välittömästi hyötyä tuetusta tuonnista.
7.4 UNIONIN ETUA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(558)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.
8. LOPULLISET TASOITUSTOIMENPITEET
8.1 VAHINGON KORJAAVA TASO
(559)
Tukea, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön tasoitustoimenpiteitä, jotta tuettu tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
(560)
Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut tukimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(561)
Vahingollisen tuetun tuonnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen voiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman tuetun tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka olisi voitu saavuttaa ilman tuetun tuonnin olemassaoloa, olisi perustuttava vuoteen 2008, jolloin kiinalaista tuontia oli vähemmän unionin markkinoilla. Näin ollen katsotaan, että 6,7 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahinkoa aiheuttavan tuetun tuonnin olemassaoloa.
(562)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 6,7 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(563)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, johon oli tehty tarvittavat oikaisut tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina vertailtujen tuotelajien tuonnin keskimääräisestä CIF-kokonaisarvosta.
(564)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet kyseenalaistivat 6,7 prosentin käytön unionin tuotannonalan tavoitevoittona ja vuoden 2008 käytön kannattavuuden kannalta edustavana vuotena. Osapuolten väite siitä, että unionin tuotannonalan vuonna 2008 saamaan voittoon vaikutti talouskriisi, minkä vuoksi vuosi 2008 oli poikkeuksellinen, vaikuttaisi kuitenkin osoittavan, että vuonna 2008 saavutettu voitto on alempi kuin voitto, jota tuotannonala voisi odottaa normaalivuotena. Väite hylätään, koska ei toimitettu mitään näyttöä siitä, mikä unionin tuotannonalan voitto olisi ollut vuonna 2008 ilman talouskriisiä.
(565)
Osapuolet toivat myös esiin, että tuontimäärät Kiinasta olivat alimmillaan vuonna 2009 eikä vuonna 2008. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että unionin tuotannonalan toiminta ei ollut kannattavaa vuonna 2009, on mahdotonta käyttää vuoden 2009 tietoja tavoitevoiton asettamiseksi unionin tuotannonalalle.
(566)
CISA väitti vielä, että etuyhteydettömille asiakkaille vuonna 2008 suuntautuneesta myynnistä saatua voittoa ei voida pitää tavoitevoittona, koska kyseisenä vuonna etuyhteydellisen ja etuyhteydettömän myynnin väliset hintaerot olivat suurimmat. Väite hylättiin, koska hintaero ei ole merkityksellinen etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan myynnin voiton laskemisen kannalta.
(567)
Tämän jälkeen CISA ehdotti, että etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden myynnin tavoitevoiton olisi perustuttava monikansallisen yrityksen ArcelorMittalin keskimääräiseen voittoon vuosina 2010 ja 2011. Tätä ei pidetty luotettavana lähteenä, jonka perusteella olisi voitu määrittää orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden voitto unionissa ilman polkumyyntituontia, koska koko maailmanlaajuisen ArcelorMittal-ryhmän voiton käyttäminen perustana ei selvästikään edusta orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden unionissa tapahtuneen myynnin voittoa.
(568)
Yksi osapuoli kyseenalaisti menetelmän, jota komissio käytti viitehintojen alittavuutta koskevan marginaalin laskemiseen. Osapuoli oli kuitenkin olettanut virheellisesti, että komissio oli laskenut viitehintojen alittavuuden marginaalin vähentämällä unionin tuotannonalan keskimääräisen voiton tutkimusajanjaksolla (2,6 %) markkinahinnasta saadakseen kannattavuusrajan (eli hinnan, josta saatava voitto on nolla) ja lisännyt sitten tavoitevoiton tähän kannattavuusrajaan.
(569)
Komissio laski viitehintojen alittavuuden marginaalin lisäämällä tavoitevoiton kunkin tuotelajin tuotantokustannuksiin. Osapuolen ehdottama menetelmä on virheellinen, koska keskimääräistä 2,6 prosentin voittoa ei saatu automaattisesti kunkin mallin kaikesta myynnistä kaikissa yrityksissä, joiden tietoja käytettiin.
(570)
Yksi osapuoli kyseenalaisti myös komission vahinkolaskelmat. Koska kyseisellä osapuolella ei ollut käytettävissään kaikkia komission vahinkomarginaalin laskemiseen käyttämiä tietoja, se yritti laskea marginaalin sen käsityksen perusteella, joka sillä oli alumiinisinkkiseoksella ja sinkillä pinnoitettujen substraattien hintaeroista markkinoilla; se oli laskenut täksi eroksi 50 USD/tonni. Tämä puutteellisiin tietoihin perustuva "uudelleenlaskenta" antoi tulokseksi alemman vahinkomarginaalin kuin se, minkä komissio oli laskenut ja ilmoittanut.
(571)
Tämän osapuolen väitteet hylättiin, koska kun tarkasteltiin sekä vientiä harjoittavien tuottajien että unionin tuotannonalan täydellisiä tietoja, väitettyä hintaeroa ei havaittu. On korostettava, että asianomaisen osapuolen käyttämät tiedot olivat puutteellisia eikä niiden perusteella voitu toistaa komission vahinkolaskelmia.
8.2 LOPULLISET TOIMENPITEET
(572)
Tuesta, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuontia koskevat lopulliset tasoitustullit olisi otettava perusasetuksen 15 artiklan mukaisesti käyttöön tuki- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa tullin olisi oltava todettujen tukimarginaalien suuruinen. Edellä esitetyn perusteella kyseiset tullit otetaan käyttöön seuraavassa esitetyn suuruisina:
Yrityksen nimi
Tuki-marginaali (%)
Vahinko-marginaali (%)
Tasoitustulli (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd.; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd.; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
55,8
29,7
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd.; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
29,7
23,8
Union Steel China
26,8
13,7
13,7
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
26,8
43,0
26,8
Jäännöstulli
44,7
58,3
44,7
(573)
Tässä asetuksessa vahvistetut yrityskohtaiset tasoitustullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu 1 artiklassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavaa tullia.
(574)
Kaikki näiden yksilöllisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (104), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(575)
Tasoitustullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70 (Taric-koodit 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ja 7226997091) luokiteltavia tiettyjä orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita eli seostamattomasta teräksestä ja seosteräksestä (ruostumatonta terästä lukuun ottamatta) valmistettuja levyvalmisteita, jotka on maalattu, lakattu tai muovipinnoitettu ainakin yhdeltä puolelta, lukuun ottamatta niin kutsuttuja kerroslevyjä, joita käytetään rakentamisessa ja jotka koostuvat kahdesta ulkopintana toimivasta metallilevystä, joiden välissä oleva eristemateriaali toimii vakauttajana, ja lukuun ottamatta tuotteita, joissa on sinkkipölyä sisältävä loppupinnoite (sinkkiä runsaasti sisältävä maali, jonka painosta vähintään 70 prosenttia on sinkkiä) sekä lukuun ottamatta tuotteita, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen tasoitustulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Union Steel China
13,7
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd.; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd.; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd.; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
B313
Angang Steel Company Ltd.
26,8
B314
Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd.
26,8
B317
Changshu Everbright Material Technology Co., Ltd.
26,8
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co., Ltd.
26,8
B319
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.
26,8
B321
Jigang Group Co., Ltd.
26,8
B324
Maanshan Iron & Steel Company Limited
26,8
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.
26,8
B326
Shandong Guanzhou Co., Ltd.
26,8
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co., Ltd.
26,8
B328
Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd.
26,8
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co., Ltd.
26,8
B330
Wuhan Iron and Steel Company Limited
26,8
B331
Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.
26,8
B334
Kaikki muut yritykset
44,7
B999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2013.