PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 795/2012
ze dne 28. srpna 2012
o změně prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny, na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 12,3 % do 25,7 % uloženého na dovoz, od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ukrajiny, se zbytkovou celní sazbou 25,7 % na dovoz od všech ostatních společností z Ukrajiny. Konečné antidumpingové clo pro vývozce, na kterého se vztahuje stávající přezkumné šetření, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, nyní pod názvem LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (dále též „žadatel“ či „společnost Interpipe“), bylo uloženo v sazbě 25,1 %.
(2)
V návaznosti na žalobní návrh na zrušení nařízení (ES) č. 954/2006 podaný společností Interpipe zrušil dne 10. března 2009 Soud prvního stupně Evropských společenství článek 1 uvedeného nařízení v rozsahu, v němž antidumpingové clo stanovené pro společnost Interpipe přesahovalo clo, které by bylo použito, kdyby nebyla provedena úprava vývozní ceny z důvodu provize, když prodeje byly uskutečněny prostřednictvím obchodníka ve spojení, Sepco SA (3). Soudní dvůr Evropské unie potvrdil dne 16. února 2012 rozsudek Soudu prvního stupně (4).
(3)
V důsledku těchto rozsudků Rada změnila nařízení (ES) č. 954/2006 prováděcím nařízením (EU) č. 540/2012 (5) za účelem opravy antidumpingového cla uloženého společnosti Interpole v rozsahu, v němž bylo chybně stanoveno. V souladu s tím je v současnosti platná sazba antidumpingového cla pro společnost Interpipe stanovena na 17,7 %.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (6) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“).
(5)
V souladu s tím jsou nyní platnými opatřeními ta, jež byla stanovena prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012, tj. sazba v rozpětí 24,1 % až 35,8 % na dovoz z Ruska a v rozpětí 12,3 % až 25,7 % na dovoz z Ukrajiny, přičemž na společnost Interpipe se vztahuje sazba antidumpingového cla ve výši 17,7 %.
1.2 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) Komise dne 29. července 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(7)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané společností Interpipe. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Šetření
(8)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 („období přezkumného šetření“).
(9)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala dotazník žadateli, který odpověděl v dané lhůtě.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení LLC Interpipe Ukraine a Interpipe Europe SA byly provedeny inspekce.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli („bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (8), pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2 Obdobný výrobek
(13)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný na Ukrajině a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Předběžné poznámky
(14)
Společnost Interpipe zcela vlastní a ovládá dva vyvážející výrobce, společnost LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). V souladu s obvyklým postupem orgánů Unie bylo pro tyto dva vyvážející výrobce vypočteno jedno společné dumpingové rozpětí. Výše dumpingu byla před stanovením jednotné sazby váženého průměru dumpingu pro obě společnosti nejprve vypočtena pro každého z vyvážejících výrobců zvlášť.
(15)
Tato metodika se však lišila od metodiky použité v původním šetření, kde bylo společné dumpingové rozpětí vypočteno redukcí všech údajů týkajících se výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u těchto dvou výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, spočívá ve výrazné změně v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje, pokud jde o prodej a výrobu, identifikaci dané výrobní společnosti v rámci skupiny, což nebylo v původním šetření možné.
(16)
Dále byla v rámci původního šetření provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, jež se týkala nákladů společnosti Interpipe na energie, s cílem přiměřeně zohlednit náklady související s výrobou a prodejem elektrické energie a zemního plynu na Ukrajině. Tato úprava se považovala za nutnou, neboť ceny zemního plynu a elektrické energie na Ukrajině byly v daném období výrazně nižší než průměrné ceny placené v Unii a neodrážely ceny na mezinárodním trhu. Úprava vycházela z průměrných cen zjištěných v Rumunsku, na které se v uvedeném období šetření rovněž vztahovalo.
(17)
Oproti původnímu šetření však není pro účely stávajícího prozatímního přezkumu považováno za nutné provádět úpravu v důsledku cen energií. Šetření prokázalo, že průměrné ceny energií na Ukrajině od původního šetření trvale narůstají, a to rychlejším tempem než průměrné ceny v Evropské unii, čímž dochází k jejich postupnému vyrovnávání. Značný rozdíl v ceně nákladů za energie, jenž byl zjištěn v původním šetření a odůvodňoval úpravu, v současnosti neexistuje.
(18)
Vzhledem k výše uvedenému se v rámci tohoto prozatímního přezkumu nepovažuje za vhodné provádět úpravu s ohledem na ceny energií.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Běžná hodnota
(19)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u obou vyvážejících výrobců reprezentativní.
(20)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(22)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(23)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(24)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk. K této změně metodiky došlo v důsledku zprávy týkající se sporu „ES - Losos (Norsko)“ (9), kterou v období po původním šetření vydal panel WTO a následně přijal i orgán WTO pro řešení sporů, a v níž se stanoví, že u typů výrobků, pro něž musí být běžná hodnota početně zjištěna, je třeba přihlédnout ke skutečnosti ziskového rozpětí transakcí uskutečněných v běžném obchodním styku.
(25)
Po zveřejnění konečných závěrů namítli dva vyvážející výrobci, že do jejich celkových nákladů na výrobu dotčeného výrobku během přezkumného období šetření neměly být započítávány náklady spojené s omezením výroby, neboť to podle nich bylo v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a v rozporu s účetními zásadami stanovenými podle mezinárodních účetních standardů (IAS) a zejména IAS 2. S ohledem na čl. 2 odst. 5 základního nařízení je třeba připomenout, že se podle uvedeného článku náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku upraví, má-li se za to, že nejsou přiměřeně odráženy v záznamech dotčené strany. Skutečnost, že společnost nevyužívala svou plnou kapacitu, vypovídá o tom, že náklady byly přesto vynaloženy. Tyto náklady byly ve výsledovce obou vyvážejících společností zaznamenány jako náklady a mohly být uvedeny do přímé souvislosti s obdobným výrobkem. Kromě toho se ukázalo, že odkaz na IAS 2 je irelevantní, neboť cílem IAS 2 je stanovit způsob účetního zobrazení zásob, a nikoli stanovit, co má být považováno za výrobní náklady. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto.
(26)
Titíž vyvážející výrobci rovněž uvedli, že některé finanční výdaje plynoucí z půjček a zahrnuté mezi prodejní, správní a režijní náklady neměly být započítány. Uvedli, že tyto půjčky byly určeny na zajištěná likvidity a krátkodobého financování společnosti a nesouvisely s výrobou dotčeného výrobku. Při inspekci na místě se zjistilo, že úrokové výdaje souvisely převážně s financováním provozního kapitálu. Proto byly úrokové náklady rozděleny mezi všechny výrobky. Vyvážející výrobci nemohli prokázat, že úrokové výdaje byly specificky určeny k jiným účelům než k financování provozního kapitálu. Oba vyvážející výrobci nemohli předložit žádný další důkaz pro své tvrzení, a proto bylo jejich tvrzení zamítnuto.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Veškerý vývoz dotčeného výrobku zmíněnými vyvážejícími výrobci do Unie se uskutečňoval prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve Švýcarsku a byl určen nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.2.3 Srovnání
(28)
Je nutné opětovně připomenout, že v rámci původního šetření byla podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení vývozní cena upravena, zprostředkoval-li prodej obchodník ve spojení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu se však této úpravy nepoužilo, a to v souladu s rozsudkem Soudního dvora uvedeným v 2. bodě odůvodnění, ve kterém bylo rozhodnuto o její neoprávněnosti.
(29)
Běžná hodnota a vývozní cena u uvedených dvou vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z obou vyvážejících výrobců. Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, bylo pro společnost Interpipe následně stanoveno společné dumpingové rozpětí, které bylo vypočítáno coby jediný vážený průměr sazby dumpingu pro oba vyvážející výrobce v rámci společnosti Interpipe.
(31)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 13,8 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(32)
Žadatel ve své žádosti o částečný prozatímní přezkum uváděl, že změny ve struktuře společnosti a v organizaci výroby, jakož i restrukturalizace organizace prodeje na domácím i vývozním trhu ovlivnily strukturu jeho nákladů, a tudíž stávající sazba antidumpingového cla již není nadále k vyrovnání újmy způsobené dumpingem nezbytná.
(33)
Vzhledem k tomu bylo posuzováno, zda je odůvodněné považovat změnu okolností, která vedla k zahájení tohoto prozatímního šetření, a její důsledky za změnu a důsledky trvalé povahy.
(34)
Šetřením se zjistilo, že hlavním faktorem nižšího dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumném šetření jsou změny ve struktuře společnosti, jež zahrnují sloučení dvou výrobních společností a restrukturalizaci organizace prodeje, jež byla zjednodušena. Tyto změny, jež ovlivnily strukturu nákladů žadatele, pokud jde o výrobu a prodej dotčeného výrobku, mají strukturální povahu, a tudíž není pravděpodobné, že by se v dohledné době změnily. Kromě toho nebyly zjištěny žádné indicie, které by svědčily o výraznějším kolísání cen žadatele.
(35)
Proto byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy a že zachování stávajících opatření na jejich současné výši již není nutné,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. srpna 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 795/2012,
annettu 28 päivänä elokuuta 2012,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 585/2012 muuttamisesta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 3, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 954/2006 (2) tutkimuksen jälkeen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kroatiasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa. Toimenpiteet olivat tiettyjen nimeltä mainittujen Ukrainassa olevien vientiä harjoittavien tuottajien tuontiin sovellettava polkumyynnin vastainen 12,3-25,7 prosentin arvotulli ja kaikkien muiden Ukrainassa olevien yritysten harjoittamaan tuontiin sovellettava 25,7 prosentin jäännöstulli. Tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa käyttöön otettu viejälle CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, nykyisin LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’ tai ’Interpipe’, määrätty lopullinen polkumyyntitulli oli 25,1 prosenttia.
(2)
Sen jälkeen kun Interpipe oli esittänyt pyynnön kumota asetus (EY) N:o 954/2006, Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 10 päivänä maaliskuuta 2009 kyseisen asetuksen 1 artiklan siltä osin kuin Interpipelle vahvistettu polkumyyntitulli ylitti sen polkumyyntitullin, jota olisi sovellettu, jos vientihintaa ei olisi oikaistu palkkion perusteella, kun myynti suoritettiin etuyhteydessä olevan myyjän Sepco SA välityksellä (3). Euroopan unionin tuomioistuin pysytti 16 päivänä helmikuuta 2012 antamassaan tuomiossa (4) ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antaman tuomion voimassa.
(3)
Neuvosto muutti näiden tuomioiden seurauksena täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 540/2012 (5) asetusta (EY) N:o 954/2006 korjatakseen Interpipelle määrättyä polkumyyntitullia, siltä osin kuin se oli virheellisesti vahvistettu. Tällä hetkellä voimassa oleva Interpipeen sovellettava polkumyyntitulli on näin ollen 17,7 prosenttia.
(4)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen, jäljempänä ’toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’, neuvosto piti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 585/2012 (6) voimassa toimenpiteet, jotka otettiin käyttöön asetuksella (EY) N:o 954/2006 Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien teräksestä tai raudasta valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa.
(5)
Tällä hetkellä voimassa olevat toimenpiteet ovat näin ollen ne, jotka on otettu käyttöön täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 585/2012 eli 24,1-35,8 prosenttia Venäjältä peräisin olevassa tuonnissa ja 12,3-25,7 prosenttia Ukrainasta peräisin olevassa tuonnissa siten, että Interpipeen sovelletaan polkumyyntitullia, joka on 17,7 prosenttia.
1.2 Osittaista välivaiheen tarkastelua koskeva pyyntö
(6)
Komissio julkaisi 29 päivänä heinäkuuta 2011Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta, joka koski Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’ (7).
(7)
Tarkastelu, jonka kohde on rajattu polkumyynnin tutkimiseen, pantiin vireille Interpipen tekemän perustellun pyynnön johdosta. Interpipe esitti pyynnössä alustavia todisteita siitä, että nykyisen tasoisten toimenpiteiden soveltaminen ei ole enää tarpeen vahingollisen polkumyynnin vastapainoksi.
1.3 Tutkimus
(8)
Polkumyynnin tasoa koskenut tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2010 ja 31 päivän maaliskuuta 2011 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.
(9)
Komissio ilmoitti virallisesti osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, viejämaan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(10)
Saadakseen tutkimuksen kannalta tarpeelliset tiedot komissio lähetti kyselylomakkeen pyynnön esittäjälle, joka vastasi asetetussa määräajassa.
(11)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, jotka se katsoi polkumyynnin tason määrittämisen kannalta tarpeellisiksi. Komissio teki tarkastuskäynnit pyynnön esittäjän ja siihen etuyhteydessä olevien myyjien LLC Interpipe Ukrainen ja Interpipe Europe SA:n tiloihin.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(12)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 585/2012, jolla voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön, määritelty tuote, eli tietyt Ukrainasta peräisin olevat raudasta tai teräksestä valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset saumattomat putket, jäljempänä ’saumattomat rauta- tai teräsputket’, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) mukaisen kaavan ja kemiallisen analyysin (8) mukaan enintään 0,86, jotka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93; jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
2.2 Samankaltainen tuote
(13)
Alkuperäisen tutkimuksen sekä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen tapaan tässä tutkimuksessa vahvistettiin, että Ukrainassa tuotetulla ja unioniin vietävällä tuotteella, Ukrainan kotimarkkinoilla tuotetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella sekä unionin tuottajien unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Sen vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Alustavat huomautukset
(14)
Interpipella on kaksi kokonaan omistuksessaan ja valvonnassaan olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). Näille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle laskettiin unionin toimielinten vakiokäytännön mukaisesti yksi polkumyyntimarginaali. Polkumyynnin määrä laskettiin ensin kummankin vientiä harjoittavan tuottajan osalta, minkä jälkeen molemmille yrityksille määritettiin yksi yhteinen polkumyynnin painotettu keskiarvo.
(15)
Tämä menetelmä erosi kuitenkin alkuperäisessä tutkimuksessa käytetystä menetelmästä, jossa yhteinen polkumyyntimarginaali laskettiin yhdistämällä kyseisten kahden tuotantoyksikön kaikki tuotantoa, kannattavuutta ja myyntiä unionissa koskevat tiedot. Tämä menetelmään aiheutunut muutos johtui olosuhteissa tapahtuneesta selvästä muutoksesta eli siitä, että ryhmän yritysrakenne oli muuttunut niin, että ryhmän sisäinen tuotantoyritys voitiin myynnin ja tuotannon osalta tunnistaa, mikä alkuperäisessä tutkimuksessa ei ollut mahdollista.
(16)
Lisäksi alkuperäisessä tutkimuksessa tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukainen oikaisu Interpipen energiakustannuksiin, jotta sähkön ja kaasun tuotantoon ja myyntiin Ukrainassa liittyvistä kustannuksista saatiin kohtuullinen käsitys. Tätä oikaisua pidettiin tarpeellisena, koska kaasun ja sähkön hinnat olivat tuolloin Ukrainassa merkittävästi alemmat kuin unionissa maksettu keskihinta eivätkä ne vastanneet kansainvälisiä markkinahintoja. Oikaisu perustui Romaniassa, joka oli tuolloin mukana tutkimuksessa, havaittuun keskihintaan.
(17)
Alkuperäisestä tutkimuksesta poiketen tässä välivaiheen tarkastelussa katsotaan kuitenkin, että energiakustannusten oikaisu ei ole tarpeen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Ukrainan energiahinnat ovat nousseet tasaisesti alkuperäisen tutkimuksen jälkeen eli selvästi nopeammassa tahdissa kuin keskihinnat Euroopan unionissa, mikä on vähitellen kuronut niiden eroa umpeen. Sitä huomattavaa eroa energiakustannuksissa, joka todettiin alkuperäisen tutkimuksen aikana ja edellytti oikaisua, ei näin ollen tällä hetkellä ole.
(18)
Vastaavasti tässä välivaiheen tarkastelussa ei katsota tarkoituksenmukaiseksi tehdä oikaisua energiakustannuksiin.
3.2 Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
3.2.1 Normaaliarvo
(19)
Ensin tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna sen unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään eli edustiko asianomaisen myynnin kokonaismäärä vähintään viittä prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnin kokonaismäärästä unioniin. Tarkastelussa todettiin, että kotimarkkinamyynti oli molempien vientiä harjoittavien tuottajien osalta edustavaa.
(20)
Lisäksi tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävän edustavaa vientiä harjoittavien tuottajien myymän samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin osalta. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin pyynnön esittäjän kohdalla riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vähintään viisi prosenttia kyseisen tuottajan unioniin viemän vertailukelpoisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä.
(21)
Sen jälkeen tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, voitiinko kunkin tuotelajin, jota oli myyty edustavia määriä, kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin viedyn tuotelajin osalta, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa.
(22)
Niille tuotelajeille, joiden kohdalla yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden myynnistä ylitti kustannukset ja joiden painotettu keskimääräinen myyntihinta oli sama tai suurempi kuin yksikkökohtainen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin tuotelajeittain kyseisen lajin koko myynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.
(23)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen myyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(24)
Muiden kuin edustavien tuotelajien (eli niiden, joiden kotimarkkinamyynti oli alle viisi prosenttia vientimyynnistä unioniin tai joita ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla) normaaliarvo laskettiin käyttäen perustana tuotelajikohtaisia valmistuskustannuksia, joihin lisättiin tietty summa myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa varten. Jos kotimarkkinamyyntiä esiintyi, tarkasteltavana olevien tuotelajien osalta käytettiin liiketoimien voittoa tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla tuotelajia kohti. Jos kotimarkkinamyyntiä ei ollut, käytettiin keskimääräistä voittoa. Tämä menetelmässä tehty muutos johtui siitä, että alkuperäisen tutkimuksen jälkeen WTO:n paneeli antoi ja WTO:n riitojenratkaisuelin hyväksyi raportin asiassa European Communities - Anti-dumping Measure on Farmed Salmon from Norway (9) (viljellyn lohen polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Norjassa), jossa vahvistettiin, että niiden asianomaisten tuotelajien osalta, joiden normaaliarvo on määritettävä, liiketoimista tavanomaisessa kaupankäynnissä vahvistettua tosiasiallista voittomarginaalia ei voida jättää huomiotta.
(25)
Kun lopullisista päätelmistä oli ilmoitettu, molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että käyttämättömään tuotantokapasiteettiin liittyviä kustannuksia ei olisi pitänyt sisällyttää tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotantokustannuksiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät tämän rikkovan perusasetuksen 2 artiklan 5 kohtaa sekä olevan kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) ja etenkin IAS 2:n kirjanpitoperiaatteiden vastaisia. On huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos kyseisen tuotteen valmistukseen liittyvät kustannukset eivät käy riittävän hyvin ilmi asianomaisen osapuolen kirjanpitomerkinnöistä, näitä kustannuksia oikaistaan. Vaikka yritys ei toiminut täydellä kapasiteetillaan, kustannuksia syntyi silti. Tällaiset kulut oli näin ollen kirjattu kuluiksi molempien vientiyritysten tuloslaskelmaan, ja ne voitiin suoraan yhdistää samankaltaiseen tuotteeseen. Lisäksi viittausta IAS 2:een pidettiin aiheettomana, koska IAS 2:n tarkoituksena on määrätä vaihto-omaisuuden kirjanpitokäsittelystä, ei määritellä sitä, mitä olisi pidettävä tuotantokustannuksina. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(26)
Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät niin ikään, että eräitä lainoista johtuvia rahoituskuluja, jotka sisällytettiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin, ei olisi pitänyt ottaa huomioon. Ne esittivät, että nämä lainat oli otettu yrityksen likviditeettitarpeiden tyydyttämiseen ja lyhyen aikavälin rahoitukseen eivätkä ne liittyneet tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen. Tarkastuskäynnin aikana todettiinkin, että korkomenot liittyivät pääosin käyttöpääoman rahoittamiseen. Näin ollen korkomenot jaettiin kaikkien tuotteiden kesken. Vientiä harjoittavat tuottajat eivät voineet osoittaa, että korkomenoilla oli jokin muu erityinen tarkoitus kuin käyttöpääoman rahoittaminen. Vientiä harjoittavat tuottajat eivät kyenneet esittämään muita todisteita väitteelleen ja näin ollen väite hylättiin.
3.2.2 Vientihinta
(27)
Kaikki kyseisen kahden vientiä harjoittavan tuottajan harjoittama tarkasteltavana olevan tuotteen vienti unioniin tapahtui Sveitsissä sijaitsevan etuyhteydessä olevan myyjän kautta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa. Sen vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
3.2.3 Vertailu
(28)
On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa tehtiin oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti vientihintaan tapauksissa, joissa myynti tapahtui etuyhteydessä olevien myyjien välityksellä. Tässä välivaiheen tarkastelussa ei kuitenkaan tehty tällaista oikaisua, koska tuomioistuin katsoi 2 johdantokappaleessa mainitussa asiassa, ettei oikaisu ole perusteltu.
(29)
Kyseisille kahdelle vientiä harjoittaville tuottajille määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän perusteella oikaisuja tehtiin kuljetuskustannusten, hyvitysten ja alennusten, palkkioiden ja luottokustannusten perusteella.
3.2.4 Polkumyyntimarginaali
(30)
Kummankin kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin sen vientihintojen painotettuun keskiarvoon tuotelajeittain noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, Interpipelle on myöhemmin vahvistettu yksi yhteinen polkumyyntimarginaali laskemalla molemmille Interpipessa mukana oleville vientiä harjoittaville tuottajille yksi yhteinen polkumyynnin painotettu keskiarvo.
(31)
Näin saatu polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 13,8 prosenttia.
4. MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS
(32)
Osittaista välivaiheen tarkastelua koskevassa pyynnössään pyynnön esittäjä väitti, että yhtiörakenteessa ja tuotanto-organisaatiossa tapahtuneilla muutoksilla sekä myyntiorganisaation koti- ja vientimarkkinoilla tapahtuneilla uudelleenjärjestelyillä oli ollut vaikutus sen kustannusrakenteeseen ja että sen vuoksi nykyisen tasoinen polkumyyntitulli ei ollut enää tarpeen vahingollisen polkumyynnin vastapainoksi.
(33)
Näin ollen tutkittiin, voitaisiinko muuttuneita olosuhteita, jotka johtivat tämän välivaiheen tarkastelun vireillepanoon ja sen tuloksiin, kohtuudella pitää pysyvinä.
(34)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että tärkeimmät tekijät, joiden havaittiin johtaneen tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa alhaisempaan polkumyyntimarginaaliin, olivat yritysrakenteessa tapahtuneet muutokset, joihin kuuluvat kahden tuotantoyrityksen sulautuminen ja myyntiorganisaation uudelleenjärjestely virtaviivaistamalla. Nämä muutokset, jotka ovat vaikuttaneet pyynnön esittäjän kustannusrakenteeseen tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon ja myynnin osalta, ovat luonteeltaan rakenteellisia eivätkä näin ollen todennäköisesti muutu lähitulevaisuudessa. Lisäksi merkkejä pyynnön esittäjän hintojen merkittävästä epävakaudesta ei ollut.
(35)
Sen vuoksi pääteltiin, että muutokset ovat pysyviä ja että voimassa olevien toimenpiteiden soveltaminen nykyisellä tasolla ei ole enää tarpeen,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 585/2012 1 artiklan 2 kohdan taulukossa oleva kohta, joka koskee yrityksiä LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) seuraavasti:
LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 28 päivänä elokuuta 2012.