ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 445/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014
o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033 a o zrušení rozhodnutí č. 1622/2006/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 5 první odrážku této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Výboru regionů (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy, přičemž ukládá Unii, aby mimo jiné přispívala k rozkvětu kultur členských států a respektovala přitom jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňovala společné kulturní dědictví. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnost členských států v oblasti zlepšování znalostí a šíření kultury a dějin evropských národů.
(2)
Ve sdělení Komise ze dne 10. května 2007 o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě, schváleném Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007 (3) a Evropským parlamentem v usnesení ze dne 10. dubna 2008 (4), se stanoví cíle pro budoucí činnosti Unie v oblasti kultury. Tyto činnosti by měly podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci strategie pro růst a zaměstnanost a kulturu jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie.
(3)
Úmluva Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jejíž je Unie smluvní stranou, si klade za cíl chránit a podporovat kulturní rozmanitost, stimulovat interkulturalitu a zvyšovat povědomí o hodnotě kulturní rozmanitosti na místní, národní i mezinárodní úrovni.
(4)
Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (5) byla zavedena akce na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro roky 2007 až 2019.
(5)
Z hodnocení Evropských hlavních měst kultury, jakož i z veřejné konzultace o budoucnosti této akce po roce 2019 vyplynulo, že se postupně stala jednou z nejambicióznějších kulturních iniciativ v Evropě a patří k těm, které evropští občané nejvíce oceňují. Pro období 2020-2033 by tedy měla být zavedena nová akce.
(6)
Kromě původních cílů Evropských hlavních měst kultury, jimiž bylo vyzdvihnout bohatství, rozmanitost a společné rysy evropských kultur a podpořit větší vzájemné porozumění mezi evropskými občany, města, která jsou držiteli titulu Evropské hlavní město kultury (dále jen „titul“), díky využití pákového efektu titulu postupně rovněž přidala nový rozměr stimulace obecnějšího rozvoje města v souladu se svými příslušnými strategiemi a prioritami.
(7)
Cíle akce zavedené tímto rozhodnutím by měly být plně v souladu s cíli programu Kreativní Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 (6), který je zaměřen na ochranu, rozvoj a podporu evropské kulturní a jazykové rozmanitosti, podporu evropského kulturního dědictví a posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví, s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Dosažení těchto cílů by rovněž mělo napomáhat posílení pocitu příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru a podněcovat mezikulturní dialog a vzájemné porozumění.
(8)
Pro dosažení těchto cílů je důležité, aby města, jež jsou držiteli titulu, usilovala o vytvoření vazeb mezi svými kulturními a kreativními odvětvími na jedné straně a odvětvími, jako je vzdělávání, výzkum, životní prostředí, rozvoj měst nebo kulturní cestovní ruch, na straně druhé. Minulé zkušenosti zejména ukázaly, že Evropská hlavní města kultury mají potenciál podnítit místní rozvoj a kulturní cestovní ruch, jak zdůrazňuje Komise ve sdělení ze dne 30. června 2010 nazvaném „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu - nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“, které Rada uvítala v závěrech ze dne 12. října 2010 a Evropský parlament potvrdil v usnesení ze dne 27. září 2011 (7).
(9)
Je rovněž důležité, aby města, jež jsou držiteli titulu, usilovala o prosazování sociálního začlenění a rovných příležitostí a učinila vše pro to, aby byly všechny složky občanské společnosti v co nejširší možné míře zapojeny do přípravy a realizace kulturního programu se zvláštní pozorností zaměřenou na mladé lidi a marginalizované a znevýhodněné skupiny.
(10)
Z hodnocení a veřejné konzultace rovněž přesvědčivě vyplynulo, že jsou-li Evropská hlavní města kultury pečlivě naplánována, mají řadu potenciálních výhod. V prvé řadě zůstávají kulturní iniciativou, nicméně mohou mít i významné sociální a hospodářské přínosy, zejména pokud jsou začleněny do strategie dlouhodobého rozvoje kultury pro dotčené město.
(11)
Akce „Evropská hlavní města kultury“ je rovněž velkou výzvou. Připravit program kulturních činností na celý rok je náročné a některá města držící titul dokázala potenciálu využít úspěšněji než jiná. Z toho důvodu by tato akce měla být posílena tak, aby pomáhala městům co nejvíce titulu využít.
(12)
Titul by nadále měl být vyhrazen městům, nehledě na jejich velikost, avšak ve snaze oslovit širší veřejnost a zvýšit účinek akce by dotčená města rovněž měla nadále mít možnost zapojit i okolní oblast.
(13)
Základem pro udělení titulu by i nadále měl být zvlášť vytvořený kulturní program, který by měl mít výrazný evropský rozměr. Tento kulturní program by měl být rovněž součástí dlouhodobé strategie s udržitelným dopadem na místní hospodářský, kulturní a společenský rozvoj.
(14)
Ukázalo se, že dvoufázové výběrové řízení na základě chronologického seznamu členských států, zajišťované porotou složenou z nezávislých odborníků, je spravedlivé a transparentní. Městům zařazeným do užšího výběru umožnilo doplnit přihlášky na základě odborných stanovisek, která obdržela od uvedené poroty, a zajistilo rovnoměrné rozložení titulů mezi všechny členské státy. Obměna odborníků by dále měla probíhat postupně, aby byla zajištěna kontinuita akce Evropská města kultury a předešlo se ztrátě zkušeností a know-how, k níž by došlo, pokud by všichni odborníci byli nahrazeni současně.
(15)
Odborné znalosti jednotlivých členských států by měly zůstat zajištěny tím, že by příslušné členské státy měly mít možnost jmenovat do poroty provádějící výběr a monitorování až dva poradce.
16)
Měla by být jednoznačněji stanovena kritéria pro výběr, aby kandidátským městům poskytovala přesnější vodítko, pokud jde o cíle a požadavky, které musí pro získání titulu splnit. Uvedená kritéria by měla být také snadněji měřitelná, aby se o ně porota mohla při výběru a monitorování měst opírat. V této souvislosti by se měla zvláštní pozornost zaměřit zejména na plány pro následné činnosti, jež kandidátská města připravila jako součást dlouhodobé strategie v oblasti kulturní politiky a jež mohou mít udržitelný kulturní, hospodářský a společenský dopad.
(17)
Kandidátská města by měla případně prozkoumat, zda je možné využít finanční podporu z programů a fondů Unie.
(18)
Přípravná fáze mezi jmenováním města a vlastním rokem titulu má zásadní význam pro úspěch akce „Evropská hlavní města kultury“. Mezi zúčastněnými stranami panuje široká shoda v tom, že doprovodná opatření zavedená rozhodnutím č. 1622/2006/ES byla pro dotčená města velmi užitečná. Na uvedených opatřeních by se mělo dále pracovat, zejména prostřednictvím častějších setkání za účelem monitorování a návštěv měst ze strany odborníků působících v porotě a prostřednictvím ještě intenzivnější výměny zkušeností mezi městy, jež jsou bývalými, současnými a budoucími držiteli titulu, i kandidátskými městy. Jmenovaná města by mohla rovněž navazovat další vztahy s jinými městy, jež jsou držiteli titulu.
(19)
Cena Meliny Mercouriové zřízená rozhodnutím č. 1622/2006/ES získala velkou symbolickou hodnotu, jež značně přesahuje skutečnou výši ceny udělované Komisí. Ve snaze zajistit, aby jmenovaná města plnila své závazky, by však podmínky pro vyplacení peněžité ceny měly být zpřísněny a vyjasněny.
(20)
Je důležité, aby dotčená města ve všech svých komunikačních materiálech jasně uváděla, že akce zavedená tímto rozhodnutím je akcí Unie.
(21)
Hodnocení bývalých evropských hlavních měst kultury, která provedla Komise na základě údajů shromážděných na místní úrovni, nemohou poskytnout primární údaje o vlivu titulu. Klíčovou úlohu v procesu hodnocení by proto měla hrát sama města.
(22)
V minulosti získané zkušenosti ukázaly, že účast kandidátských zemí může těmto zemím pomoci přiblížit se Unii zdůrazněním společných aspektů evropských kultur. Akce zavedená tímto rozhodnutím by proto měla být po roce 2019 otevřena účasti kandidátských zemí a potenciálních kandidátů.
(23)
V období upraveném tímto rozhodnutím, tedy v letech 2020 až 2033, by však z důvodu spravedlivého přístupu k městům v členských státech mělo být městům z kandidátských zemí a potenciálních kandidátů umožněno zúčastnit se pouze jedné soutěže o titul. Obdobně z důvodů spravedlnosti vůči členským státům by každá kandidátská země nebo každý potenciální kandidát měli mít možnost stát se v uvedeném období držitelem titulu pouze jednou.
(24)
Rozhodnutí č. 1622/2006/ES by mělo být zrušeno. Jeho ustanovení by se však měla nadále použít pro všechna města, která již byla jmenována nebo jsou ve fázi jmenování až do roku 2019.
(25)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž zajistit a podporovat rozmanitost kultur v Evropě, zdůraznit jimi sdílené společné rysy a podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, zejména z důvodu potřeby společných, jasných a transparentních kritérií a postupů pro výběr a monitorování a důkladné koordinace mezi členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a očekávaných účinků akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zavedení akce
Pro roky 2020 až 2033 se zavádí akce Unie nazvaná „Evropská hlavní města kultury“ (dále jen „akce“).
Článek 2
Cíle
1. Obecné cíle akce jsou tyto:
a)
zabezpečit a podpořit rozmanitost kultur v Evropě, vyzdvihnout jejich společné rysy a posílit u občanů pocit příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru;
b)
podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst v souladu s jejich příslušnými strategiemi a prioritami.
2. Specifické cíle akce jsou tyto:
a)
zvětšit rozsah, rozmanitost a evropský rozměr kulturní nabídky ve městech, mimo jiné prostřednictvím nadnárodní spolupráce;
b)
rozšiřovat přístup ke kultuře a účast na ní;
c)
posilovat možnosti odvětví kultury a jeho vazby na jiná odvětví;
d)
prostřednictvím kultury pozdvihnout mezinárodní profil měst.
Článek 3
Přístup k akci
1. O titul se mohou ucházet města, přičemž mohou zapojit i své okolní oblasti.
2. Počet měst, jež jsou držiteli titulu pro daný rok (dále jen „rok platnosti titulu“), nepřekročí tři.
Titul je udělen v každém roce nejvýše jednomu městu v každém ze dvou členských států uvedených v časovém rozvrhu stanoveném v příloze (dále jen „časový rozvrh“) a v příslušných letech i jednomu městu v kandidátské zemi nebo v potenciálním kandidátovi, nebo jednomu městu v zemi, která přistoupí k Unii za okolností uvedených v odstavci 5.
3. Města v členských státech mají nárok stát se držiteli titulu na dobu jednoho roku v souladu s pořadím členských států, jež je uvedeno v časovém rozvrhu.
4. V rámci otevřeného výběrového řízení organizovaného každé tři roky podle časového rozvrhu se o titul na dobu jednoho roku mohou ucházet města v kandidátských zemích a v potenciálních kandidátech, kteří se ke dni zveřejnění výzvy k podávání přihlášek uvedené v čl. 10 odst. 2 účastní programu Kreativní Evropa nebo následných programů Unie na podporu kultury.
Města v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech se mohou během období let 2020 až 2033 účastnit pouze jednoho výběrového řízení.
Každá kandidátská země nebo potenciální kandidát se mohou během období let 2020 až 2033 stát držitelem titulu pouze jednou.
5. Přistoupí-li země k Unii po 4. květnu 2014, avšak před 1. lednem 2027, má nárok získat titul podle pravidel a postupů platných pro členské státy sedm let po svém přistoupení. Časový rozvrh se odpovídajícím způsobem aktualizuje. Přistoupí-li země k Unii k 1. lednu 2027 nebo později, nemá nárok účastnit se akce jakožto členský stát.
Nicméně v letech, kdy jsou podle časového rozvrhu držiteli titulu již tři města, mají města v zemích uvedených v prvním pododstavci nárok získat titul až v nejbližším volném roce v časovém rozvrhu, a to podle pořadí přistoupení těchto zemí.
Jestliže se některé město ze země uvedené v prvním pododstavci již účastnilo výběrového řízení za kandidátskou zemi či potenciálního kandidáta, nemůže se účastnit žádného následujícího řízení za členské státy. Pokud některé město z takové země již bylo v období let 2020 až 2033 jmenováno držitelem titulu v souladu s odstavcem 4, nemá tato země po svém přistoupení nárok organizovat v tomto období výběrové řízení jako členský stát.
Přistoupí-li k Unii ke stejnému dni více než jedna země a neexistuje-li pro tyto země shoda ohledně pořadí jejich účasti v akci, uspořádá Rada losování.
Článek 4
Přihláška
1. Komise vypracuje společný formulář přihlášky na základě kritérií uvedených v článku 5, který budou používat všechna kandidátská města.
Pokud kandidátské město zapojuje svoji okolní oblast, podává se přihláška jménem tohoto města.
2. Každá přihláška vychází z kulturního programu výrazného evropského rozměru.
Kulturní program zahrnuje rok platnosti titulu a je zvlášť vytvořen pro tento titul, v souladu s kritérii stanovenými v článku 5.
Článek 5
Kritéria
Kritéria pro posuzování přihlášek (dále jen „kritéria“) se dělí do kategorií „přínos k dlouhodobé strategii“, „evropský rozměr“, „kulturní a umělecký obsah“, „schopnost akci uskutečnit“, „zapojení veřejnosti“ a „řízení“ takto:
1)
v případě kategorie „přínos k dlouhodobé strategii“ se zohledňují tyto faktory:
a)
v době podání přihlášky má kandidátské město kulturní strategii, která zahrnuje akci a obsahuje plány na zachování kulturních činností i po roce platnosti titulu;
b)
plány na posílení kapacity kulturního a kreativního odvětví, včetně rozvoje dlouhodobých vazeb mezi kulturním, hospodářským a sociálním odvětvím v kandidátském městě;
c)
předpokládané dlouhodobé kulturní, sociální a hospodářské dopady titulu na kandidátské město, včetně jeho rozvoje;
d)
plány na monitorování a posuzování dopadu získání titulu na kandidátské město a plány na šíření výsledků hodnocení;
2)
v případě kategorie „evropský rozměr“ se posuzují tyto faktory:
a)
rozsah a kvalita činností prosazujících kulturní rozmanitost Evropy, mezikulturní dialog a větší vzájemné porozumění mezi občany Evropy;
b)
rozsah a kvalita činností zdůrazňujících společné aspekty evropských kultur, dědictví a historie, jakož i evropskou integraci a aktuální evropská témata;
c)
rozsah a kvalita činností, na nichž se evropští umělci podílejí, spolupráce s aktéry nebo městy v různých zemích, popřípadě i s městy, jež jsou držiteli titulu, a nadnárodní partnerství;
d)
strategie, jak vzbudit zájem široké evropské a mezinárodní veřejnosti;
3)
v případě kategorie „kulturní a umělecký obsah“ se posuzují tyto faktory:
a)
jasná a ucelená umělecká vize a strategie týkající se kulturního programu;
b)
zapojení místních umělců a kulturních organizací do přípravy a realizace kulturního programu;
c)
rozsah a rozmanitost navrhovaných činností a jejich celková umělecká kvalita;
d)
schopnost spojit místní kulturní dědictví a tradiční formy umění s novými, inovativními a experimentálními kulturními projevy;
4)
v případě kategorie „schopnost program uskutečnit“ musí kandidátská města prokázat, že:
a)
přihláška má širokou a silnou politickou podporu a udržitelným způsobem se k ní zavázaly místní, regionální a celostátní orgány;
b)
kandidátské město má nebo bude mít odpovídající a životaschopnou infrastrukturu, aby se mohlo stát držitelem titulu;
5)
v případě kategorie „zapojení veřejnosti“ se posuzují tyto faktory:
a)
zapojení místních obyvatel a občanské společnosti do přípravy a realizace akce;
b)
vytváření nových a udržitelných příležitostí pro širokou škálu občanů, zejména pro mladé lidi, dobrovolníky a marginalizované a znevýhodněné osoby včetně menšin, které těmto občanům umožní účastnit se kulturních činností nebo se do nich zapojit, přičemž zvláštní pozornost je věnována dostupnosti těchto činností pro osoby se zdravotním postižením a starší občany;
c)
celková strategie rozvoje publika, a zejména její propojení se vzděláváním a účastí škol;
6)
v případě kategorie „řízení“ se posuzují tyto faktory:
a)
proveditelnost strategie získávání finančních zdrojů a navrhovaného rozpočtu, a to včetně případného záměru požádat o finanční podporu z programů a fondů Unie, kdy rozpočet zahrnuje přípravnou fázi, rok platnosti titulu, hodnocení a prostředky na následné činnosti a plány pro nepředvídané události;
b)
plánovaná řídící a organizační struktura pro realizaci akce, jež mimo jiné zahrnuje náležitou spolupráci mezi místními orgány a subjektem zajišťujícím organizaci, včetně uměleckého týmu;
c)
postupy jmenování generálního a uměleckého ředitele a jejich oblasti působnosti;
d)
marketingová a komunikační strategie, která je komplexní a zdůrazňuje, že akce je akcí Unie;
e)
skutečnost, že organizační struktura má pro rok platnosti titulu k dispozici zaměstnance s příslušnými dovednostmi a zkušenostmi pro plánování, řízení a organizaci kulturního programu.
Článek 6
Odborná porota
1. Zřizuje se porota složená z nezávislých odborníků (dále jen „porota“), která provádí výběr a monitorování.
2. Porotu tvoří deset odborníků jmenovaných podle odstavce 3 orgány a institucemi Unie (dále jen „evropští odborníci“).
3. Po uspořádání otevřené výzvy k vyjádření zájmu navrhne Komise užší výběr možných evropských odborníků.
Evropský parlament, Rada a Komise si z užšího výběru zvolí každý tři odborníky a jmenují je v souladu se svými příslušnými postupy.
Výbor regionů si vybere z užšího výběru jednoho odborníka a jmenuje jej v souladu se svými postupy.
Při výběru evropských odborníků usiluje každý z orgánů a institucí Unie o to, aby byla v celkovém složení poroty zajištěna doplňkovost odborností, vyváženost zeměpisného zastoupení a genderová vyváženost.
4. Pro výběr a monitorování města z členského státu je dotyčný členský stát oprávněn jmenovat do poroty navíc k evropským odborníkům až dva odborníky v souladu s vlastními postupy a v konzultaci s Komisí.
5. Všichni odborníci musí být:
a)
občané Unie;
b)
nezávislí a
c)
odborníci s bohatými zkušenostmi a odbornou kvalifikací:
i)
v odvětví kultury,
ii)
v oblasti kulturního rozvoje měst nebo
iii)
v souvislosti s organizací projektu „Evropské hlavní město kultury“ nebo mezinárodní kulturní akce podobného rozměru a rozsahu;
d)
schopni věnovat práci v porotě příslušný počet pracovních dnů v roce.
6. Porota určí svého předsedu.
7. Evropští odborníci jsou jmenováni na dobu tří let.
Bez ohledu na první pododstavec jmenuje Evropský parlament při prvním ustavení poroty odborníky na dobu tří let, Komise na dobu dvou let a Rada a Výbor regionů na dobu jednoho roku.
8. Všichni odborníci ohlásí jakýkoli existující nebo možný střet zájmů ve vztahu ke konkrétnímu kandidátskému městu. V případě takového ohlášení nebo v případě, že takový střet zájmů vyjde najevo, dotčený odborník odstoupí a příslušný orgán nebo instituce Unie nebo členský stát tohoto odborníka na zbývající část funkčního období v souladu s příslušným postupem nahradí.
Článek 7
Podávání přihlášek v členských státech
1. Každý členský stát odpovídá za organizaci výběrového řízení mezi svými městy v souladu s časovým rozvrhem.
2. Výzvu k podávání přihlášek zveřejní dotčené členské státy alespoň šest let před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, zveřejní výzvu co nejdříve po 4. květnu 2014.
Každá výzva k podávání přihlášek obsahuje formulář přihlášky uvedený v čl. 4 odst. 1.
Lhůta pro podávání přihlášek kandidátskými městy v rámci jednotlivých výzev k podávání přihlášek se stanoví na nejdříve deset měsíců po jejím zveřejnění.
3. Dotčené členské státy oznámí přihlášky Komisi.
Článek 8
Předběžný výběr v členských státech
1. Každý dotčený členský stát svolá porotu na schůzi o předběžném výběru s kandidátskými městy nejpozději pět let před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, prodloužit uvedenou lhůtu nejvýše o jeden rok.
2. Porota se po posouzení přihlášek na základě kritérií dohodne na užším výběru kandidátských měst a vypracuje zprávu o předběžném výběru týkající se všech přihlášek, v níž mimo jiné uvede doporučení kandidátským městům zařazeným do užšího výběru.
3. Porota zprávu o předběžném výběru předloží dotčeným členským státům a Komisi.
4. Každý dotčený členský stát formálně schválí užší výběr na základě zprávy poroty.
Článek 9
Výběr v členských státech
1. Kandidátská města zařazená do užšího výběru doplní a přepracují přihlášky s cílem splnit kritéria a zohlednit doporučení obsažená ve zprávě o předběžném výběru a předloží je dotčeným členským státům, které je pak předají Komisi.
2. Každý dotčený členský stát svolá porotu na schůzi o výběru s kandidátskými městy zařazenými do užšího výběru nejpozději devět měsíců po schůzi k předběžnému výběru.
V případě potřeby mohou dotčené členské státy po konzultaci s Komisí uvedenou devítiměsíční lhůtu o přiměřenou dobu prodloužit.
3. Porota doplněné a přepracované přihlášky posoudí.
4. Porota vypracuje zprávu o výběru přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města v daném členském státě.
Zpráva o výběru rovněž obsahuje doporučení dotyčnému městu, týkající se pokroku, jakého je třeba do roku platnosti titulu dosáhnout.
Porota zprávu o výběru předloží dotčenému členskému státu a Komisi.
5. Bez ohledu na odstavec 4 může porota doporučit, aby pro daný rok nebyl titul udělen, pokud žádné z kandidátských měst nesplňuje všechna kritéria.
Článek 10
Předběžný výběr a výběr v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech
1. Za organizaci výběrového řízení mezi městy v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech odpovídá Komise.
2. Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie výzvu k podávání přihlášek alespoň šest let před rokem platnosti titulu.
Každá výzva k podávání přihlášek obsahuje formulář přihlášky uvedený v čl. 4 odst. 1.
Lhůta pro podávání přihlášek v rámci jednotlivých výzev k podávání přihlášek se stanoví na nejdříve deset měsíců po jejím zveřejnění.
3. Předběžný výběr měst provede porota nejméně pět let před rokem platnosti titulu, a to na základě jejich přihlášek. S kandidátskými městy se neorganizují žádné schůze.
Porota se po posouzení přihlášek na základě kritérií dohodne na užším výběru kandidátských měst a vypracuje zprávu o předběžném výběru týkající se všech přihlášek, v níž mimo jiné uvede doporučení kandidátským městům zařazeným do užšího výběru.
Porota předloží zprávu o předběžném výběru Komisi.
4. Kandidátská města zařazená do užšího výběru doplní a přepracují přihlášky s cílem splnit kritéria a zohlednit doporučení obsažená ve zprávě o předběžném výběru a předloží je Komisi.
Komise svolá porotu na schůzi o výběru s kandidátskými městy zařazenými do užšího výběru nejpozději devět měsíců po schůzi k předběžnému výběru.
V případě potřeby může Komise tuto devítiměsíční lhůtu o přiměřenou dobu prodloužit.
5. Porota doplněné a přepracované přihlášky posoudí.
6. Porota vypracuje zprávu o výběru týkající se přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města z jedné kandidátské země nebo potenciálního kandidáta.
Zpráva o výběru rovněž obsahuje doporučení dotyčnému městu, týkající se pokroku, jakého je třeba do roku platnosti titulu dosáhnout.
Porota předloží zprávu o výběru Komisi.
7. Bez ohledu na odstavec 6 může porota doporučit, aby pro daný rok nebyl titul udělen, pokud žádné z kandidátských měst nesplňuje všechna kritéria
Článek 11
Jmenování
1. Každý dotčený členský stát jmenuje jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě poroty o výběru a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, prodloužit uvedenou lhůtu nejvýše o jeden rok.
2. V případě kandidátských zemí a potenciálních kandidátů jmenuje Komise v příslušných letech jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě o výběru vypracované porotou a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.
3. Ke jmenováním podle odstavců 1 a 2 je přiloženo odůvodnění vycházející ze zpráv vypracovaných porotou.
4. Pokud město zahrnuje i okolní oblast, týká se jmenování města.
5. Do dvou měsíců od oznámení jmenování Komise zveřejní v řadě C Úředního věstníku Evropské unie seznam měst jmenovaných evropskými hlavními městy kultury.
Článek 12
Spolupráce mezi jmenovanými městy
Města jmenovaná na tentýž rok usilují o to, aby mezi jejich kulturními programy existovaly vazby, přičemž tuto spolupráci lze zohlednit v rámci monitorování stanoveného v článku 13.
Článek 13
Monitorování
1. Porota monitoruje přípravu jmenovaných měst na rok platnosti titulu a od okamžiku jmenování do začátku roku platnosti titulu jim poskytuje podporu a poradenství.
2. Za tímto účelem Komise svolá tři monitorovací zasedání, jichž se zúčastní porota a jmenovaná města, a to:
a)
tři roky před rokem platnosti titulu;
b)
osmnáct měsíců před rokem platnosti titulu a
c)
dva měsíce před rokem platnosti titulu.
Členský stát nebo kandidátská země či potenciální kandidát mohou na tyto schůze jmenovat pozorovatele.
Šest týdnů před každým monitorovacím zasedáním předloží jmenovaná města Komisi zprávu o pokroku.
Během monitorovacích zasedání porota zhodnotí přípravy a poskytne jmenovaným městům rady, které jim pomohou vypracovat vysoce kvalitní kulturní program a účinnou strategii. Porota věnuje zvláštní pozornost doporučením uvedeným ve zprávě o výběru a v předchozích zprávách o monitorování uvedených v odstavci 3.
3. Po každém monitorovacím zasedání vypracuje porota zprávu o monitorování, týkající se stavu příprav a dalších potřebných kroků.
Porota předá zprávy o monitorování Komisi, jakož i jmenovaným městům a dotčenému členskému státům nebo dotčeným kandidátským zemím či potenciálním kandidátům.
4. Kromě monitorovacích zasedání může Komise podle potřeby organizovat návštěvy poroty ve jmenovaných městech.
Článek 14
Cena
1. Komise může jmenovanému městu udělit peněžitou cenu na počest Meliny Mercouriové (dále jen „cena“), s ohledem na zdroje dostupné podle příslušného víceletého finančního rámce.
Právní a finanční aspekty ceny jsou upraveny v rámci příslušných programů Unie podporujících kulturu.
2. Peněžitá cena je vyplacena do konce března roku platnosti titulu za předpokladu, že dotčené jmenované město nadále dodržuje závazky, které učinilo při podání přihlášky, splňuje kritéria a zohledňuje doporučení obsažená ve zprávě o výběru a ve zprávách o monitorování.
Závazky učiněné při podání přihlášky se považují ze strany jmenovaného města za dodržené, pokud mezi podáním přihlášky a rokem platnosti titulu nedošlo k žádné podstatné změně v programu a ve strategii, zejména pokud:
a)
je rozpočet zachován ve výši, při níž je možné zorganizovat vysoce kvalitní kulturní program v souladu s přihláškou a kritérii;
b)
je náležitým způsobem respektována nezávislost uměleckého týmu;
c)
je v konečné verzi kulturního programu dostatečně výrazně zachován evropský rozměr;
d)
z marketingové a komunikační strategie a komunikačních materiálů, jež jmenované město používá, jasně vyplývá, že akce je akcí Unie;
e)
byly přijaty plány pro monitorování a hodnocení dopadů titulu na jmenované město.
Článek 15
Praktická opatření
Komise zejména:
a)
zajišťuje celkovou soudržnost akce;
b)
zajišťuje koordinaci mezi členskými státy a porotou;
c)
s ohledem na cíle stanovené v článku 2 a kritéria stanoví v úzké spolupráci s porotou pokyny na podporu výběrových řízení a monitorování;
d)
poskytuje technickou podporu porotě;
e)
na svých internetových stránkách zveřejňuje veškeré zprávy poroty;
f)
zveřejňuje všechny příslušné informace a přispívá ke zviditelnění akce na evropské a mezinárodní úrovni;
g)
podporuje výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi městy, jež jsou bývalými, současnými i budoucími držiteli titulu, jakož i s kandidátskými městy, a prosazuje další šíření hodnotících zpráv měst a získaných poznatků.
Článek 16
Hodnocení
1. Každé dotčené město odpovídá za hodnocení výsledků svého roku coby evropského hlavního města kultury.
Ve snaze zajistit jednotný přístup k hodnocení vypracuje Komise pro dotčená města společné pokyny a ukazatele, založené na cílech uvedených v článku 2 a kritériích.
Dotčená města vypracují své hodnotící zprávy a předají je Komisi do 31. prosince roku následujícího po roce platnosti titulu.
Komise tyto hodnotící zprávy zveřejní na svých internetových stránkách.
2. Kromě hodnocení měst zajišťuje Komise pravidelné vypracovávání externího a nezávislého hodnocení výsledků akce.
Externí a nezávislé hodnocení se zaměří na zasazení všech bývalých evropských hlavních měst kultury do evropského kontextu, což budoucím evropským hlavním městům kultury i všem evropským městům umožní srovnávání a poskytne užitečné poučení. Uvedené hodnocení zahrnuje rovněž posouzení akce jako celku, včetně účinnosti procesů používaných při její realizaci, její dopad a možnosti pro její zlepšení.
Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů následující zprávy na základě uvedených hodnocení a spolu s nimi případně i příslušné návrhy:
a)
první průběžnou zprávu do dne 31. prosince 2024;
b)
druhou průběžnou zprávu do dne 31. prosince 2029;
c)
zprávu o hodnocení ex post do dne 31. prosince 2034.
Článek 17
Zrušení a přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1622/2006/ES se zrušuje. Nadále se však použije pro města, která byla jmenována nebo jsou ve fázi jmenování evropskými hlavními městy kultury pro roky 2013 až 2019.
Článek 18
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 445/2014/EU,
annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014,
Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020-2033 ja päätöksen N:o 1622/2006/EY kumoamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan 5 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnot (1),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyllä sopimuksella (SEUT) pyritään Euroopan kansojen yhä läheisempään liittoon ja annetaan unionin tehtäväksi muun muassa myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä. Tässä yhteydessä unioni tarvittaessa tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimia, joilla ne parantavat Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemusta ja sitä koskevan tiedon levitystä.
(2)
Toukokuun 10 päivänä 2007 annetussa komission tiedonannossa kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta, jonka neuvosto vahvisti 16 päivänä marraskuuta 2007 tehdyssä päätöslauselmassaan (3) ja jonka Euroopan parlamentti vahvisti 10 päivänä huhtikuuta 2008 antamassaan päätöslauselmassa (4), asetetaan tavoitteet unionin tulevalle toiminnalle kulttuurin alalla. Näillä toimilla olisi edistettävä kulttuurien monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua, kulttuuria luovuuden lisääjänä kasvun ja työllisyyden edistämisen puitteissa sekä kulttuuria keskeisenä tekijänä unionin kansainvälisissä suhteissa.
(3)
Unescon yleissopimuksella kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, joka tuli voimaan 18 päivänä maaliskuuta 2007 ja jonka osapuoli unioni on, pyritään suojelemaan ja edistämään kulttuuri-ilmaisujen moninaisuutta, lisäämään kulttuurien välistä vuorovaikutusta ja edistämään tietoisuutta kulttuurisen monimuotoisuuden merkityksestä paikallisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.
(4)
Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskeva toiminta vuosiksi 2007-2019 perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1622/2006/EY (5).
(5)
Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevat arvioinnit sekä toiminnan tulevaisuudesta vuoden 2019 jälkeen järjestetty julkinen kuuleminen ovat osoittaneet, että siitä on vähitellen tullut yksi Euroopan kunnianhimoisimmista ja yksi kansalaisten eniten arvostamista kulttuurialan aloitteista. Olisi näin ollen perustettava uusi toiminta, joka kattaisi vuodet 2020-2033.
(6)
Euroopan kulttuuripääkaupunkien alkuperäisinä tavoitteina oli tuoda esiin Euroopan eri kulttuurien rikkautta ja monimuotoisuutta ja kyseisten kulttuurien yhteisiä piirteitä sekä edistää unionin kansalaisten keskinäistä yhteisymmärrystä; näiden lisäksi Euroopan kulttuuripääkaupungin nimityksen, jäljempänä ’nimitys’, saaneet kaupungit ovat vähitellen lisänneet uuden ulottuvuuden käyttäen nimityksensä vipuvaikutusta edistääkseen kaupungin yleisempää kehitystä omien strategioidensa ja painopisteidensä mukaisesti.
(7)
Tällä päätöksellä perustetun toiminnan tavoitteiden olisi oltava täysin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1295/2013 perustetun Luova Eurooppa -ohjelman (6) tavoitteiden mukaiset; ohjelmalla pyritään turvaamaan, kehittämään ja edistämään Euroopan kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta, edistämään Euroopan kulttuuriperinnön säilyttämistä ja vahvistamaan Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen, erityisesti audiovisuaalialan kilpailukykyä älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tukemiseksi. Näiden tavoitteiden toteuttamisella olisi myös autettava vahvistamaan tunnetta kuulumisesta yhteiseen kulttuurialueeseen sekä edistämään kulttuurien välistä vuoropuhelua ja keskinäistä ymmärrystä.
(8)
Tällaisten tavoitteiden saavuttamiseksi nimityksen haltijakaupunkien olisi pyrittävä kehittämään toisaalta kulttuurialan ja luovien alojen välisiä yhteyksiä ja toisaalta koulutuksen, tutkimuksen, ympäristön, kaupunkikehityksen ja kulttuurimatkailun kaltaisten alojen välisiä yhteyksiä. Aikaisemmat kokemukset ovat erityisesti osoittaneet Euroopan kulttuuripääkaupunkien potentiaalin paikallisen kehityksen ja kulttuurimatkailun katalysaattorina; tätä korostettiin 30 päivänä kesäkuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde - Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet”, jota neuvosto piti myönteisenä 12 päivänä lokakuuta 2010 antamissaan päätelmissä ja jota Euroopan parlamentti kannatti 27 päivänä syyskuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa (7).
(9)
Nimityksen saaneiden kaupunkien on myös pyrittävä edistämään sosiaalista osallisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä pyrittävä kaikin tavoin varmistamaan kaikkien yhteiskuntaryhmien mahdollisimman laaja osallistuminen kulttuuriohjelman laatimiseen ja toteutukseen, kiinnittäen erityistä huomiota nuorisoon sekä syrjäytyneisiin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin.
(10)
Arvioinnit ja julkinen kuuleminen ovat osoittaneet vakuuttavasti, että Euroopan kulttuuripääkaupungeilla on huolellisesti suunniteltuna monia mahdollisia etuja. Kyseessä on ennen kaikkea kulttuurialoite, mutta sillä voi olla myös merkittäviä yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia erityisesti silloin, kun se sisällytetään asianomaisen kaupungin kulttuurin pitkän aikavälin kehitysstrategiaan.
(11)
Euroopan kulttuuripääkaupunki -toiminta on myös ollut hyvin haastavaa. Kulttuuritapahtumien suunnittelu koko vuoden ajaksi on vaativaa, ja jotkin nimityksen saaneet kaupungit ovat onnistuneet mahdollisuuksien hyödyntämisessä paremmin kuin toiset. Toimintaa olisikin vahvistettava, jotta voitaisiin auttaa kaikkia kulttuuripääkaupunkeja hyödyntämään nimitystään mahdollisimman täysipainoisesti.
(12)
Nimitys olisi edelleen varattava kaupungeille niiden koosta riippumatta, mutta laajemman yleisön saavuttamiseksi ja vaikutusten moninkertaistamiseksi asianomaisilla kaupungeilla olisi myös aiempaan tapaan oltava mahdollisuus ottaa toimintaan mukaan niitä ympäröivät alueet.
(13)
Nimityksen myöntämisen pitäisi edelleen perustua erikseen luotuun kulttuuriohjelmaan, jolla pitäisi olla vahva eurooppalainen ulottuvuus. Tämän kulttuuriohjelman olisi myös oltava osa pitkän aikavälin strategiaa ja sillä on oltava kestäviä vaikutuksia paikalliseen taloudelliseen kulttuuriseen ja sosiaaliseen kehitykseen.
(14)
Kaksivaiheinen valintaprosessi, joka perustuu aikajärjestyksessä esitettyyn jäsenvaltioiden luetteloon ja jonka puolueeton asiantuntijaraati suorittaa, on osoittautunut oikeudenmukaiseksi ja avoimeksi. Se on antanut kaupungeille mahdollisuuden parantaa hakemuksiaan ennakkovalinnan ja valinnan välillä raadin lausuntojen perusteella ja varmistanut nimityksen tasapuolisen jakautumisen kaikkiin jäsenvaltioihin. Jotta taataan Euroopan kulttuuripääkaupungit -toiminnan jatkuvuus ja vältytään kaikkien asiantuntijoiden samanaikaisesta vaihtamisesta aiheutuva kokemuksen ja osaamisen menettäminen, asiantuntijat olisi vaihdettava vaiheittain.
(15)
Kansallinen asiantuntemus olisi edelleen varmistettava siten, että jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus nimetä enintään kaksi asiantuntijaa valinta- ja seurantamenettelystä vastaavaan raatiin.
(16)
Valintakriteereistä olisi tehtävä täsmällisempiä, jotta ehdokaskaupungeille voitaisiin paremmin tiedottaa niistä tavoitteista ja vaatimuksista, jotka niiden on nimityksen saadakseen täytettävä. Näiden kriteerien olisi oltava myös helpommin mitattavissa, jotta helpotettaisiin raadin suorittamaa kaupunkien valintaa ja seurantaa. Tältä osin olisi erityisesti painotettava ehdokaskaupunkien pitkän aikavälin kulttuuripoliittiseen strategiaan sisältyviä toimia, joilla on pitkäaikaisvaikutuksia ja jotka siten voivat kestävästi vaikuttaa kulttuuriin, talouteen ja yhteiskuntaan.
(17)
Ehdokaskaupunkien olisi tarvittaessa tutkittava mahdollisuutta saada rahoitusta unionin ohjelmista ja rahastoista.
(18)
Valmisteluvaihe kaupungin nimeämisen ja toteutusvuoden välillä on ratkaisevan tärkeä Euroopan kulttuuripääkaupungit -toiminnan onnistumisen kannalta. Sidosryhmien parissa vallitsee laaja yksimielisyys siitä, että päätöksellä N:o 1622/2006/EY käyttöön otetut liitännäistoimenpiteet ovat olleet erittäin hyödyllisiä asianomaisille kaupungeille. Näitä toimenpiteitä olisi kehitettävä edelleen erityisesti järjestämällä raadin asiantuntijoiden tiheämpiä seurantakokouksia ja vierailuja kaupunkeihin ja tiivistämällä entisestään kokemusten vaihtoa entisten, nykyisten ja tulevien nimityksen haltijakaupunkien sekä ehdokaskaupunkien välillä. Nimetyt kaupungit voivat myös luoda uusia yhteyksiä muihin nimityksen haltijakaupunkeihin.
(19)
Päätöksellä N:o 1622/2006/EY perustettu Melina Mercouri -palkinto on saavuttanut vahvan symbolisen arvon, joka ylittää huomattavasti sen summan, jonka komissio myöntää. Jotta kuitenkin varmistetaan, että nimetyt kaupungit täyttävät sitoumuksensa, palkinnon maksuehtoja olisi tiukennettava ja täsmennettävä.
(20)
On tärkeää, että asianomaiset kaupungit tuovat selvästi esiin kaikessa tiedotusmateriaalissaan, että tällä päätöksellä perustettu toiminta on unionin toiminta.
(21)
Komission arvioinnit aiempien Euroopan kulttuuripääkaupunkien tuloksista, jotka on kerätty paikallisella tasolla, eivät ole voineet tarjota perustietoja nimityksen vaikutuksesta. Kaupunkien itsensä olisi sen vuoksi oltava keskeisiä toimijoita arviointiprosessissa.
(22)
Aikaisemmat kokemukset ovat osoittaneet, että ehdokasmaiden osallistuminen voi edistää niiden lähentymistä unioniin tuomalla esiin Euroopan eri kulttuurien yhteisiä piirteitä. Sen vuoksi ehdokasmaille ja mahdollisille ehdokkaille olisi annettava jälleen mahdollisuus osallistua tällä päätöksellä perustettuun toimintaan vuoden 2019 jälkeen.
(23)
Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokkaiden kaupungeilla olisi kuitenkin sallittava osallistua vain yhteen kilpailuun tämän päätöksen voimassaolokaudella eli vuosina 2020-2033, jotta taataan tasavertainen kohtelu jäsenvaltioiden kaupunkien kanssa. Lisäksi edelleen jäsenvaltioiden suhteen tasavertaisen kohtelun vuoksi kukin ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokas voisi olla nimityksen haltijana ainoastaan kerran kyseisellä kaudella.
(24)
Päätös N:o 1622/2006/EY olisi kumottava. Sen säännöksiä olisi kuitenkin edelleen sovellettava niihin kaupunkeihin, jotka on jo nimetty tai joita ollaan parhaillaan nimeämässä vuoteen 2019 asti.
(25)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, joita ovat Euroopan kulttuurien monimuotoisuuden säilyttäminen ja edistäminen, niiden yhteisten piirteiden korostaminen ja kulttuurin panoksen lisääminen kaupunkien pitkän aikavälin kehittämiseen, vaan ne voidaan mittakaavasyistä ja toiminnan odotettavissa olevat vaikutukset huomioon ottaen saavuttaa paremmin unionin tasolla, koska valintaa ja seurantaa varten tarvitaan ennen kaikkea yhteiset, selkeät ja avoimet kriteerit ja menettelyt sekä tiiviistä koordinointia jäsenvaltioiden välillä. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Toiminnan perustaminen
Perustetaan unionin toiminta nimeltä ”Euroopan kulttuuripääkaupungit” vuosiksi 2020-2033, jäljempänä ’toiminta’.
2 artikla
Tavoitteet
1. Toiminnan yleiset tavoitteet ovat seuraavat:
a)
suojellaan ja edistetään Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta ja korostetaan niiden yhteisiä piirteitä sekä vahvistetaan kansalaisten tunnetta kuulumisesta yhteiseen kulttuurialueeseen;
b)
edistetään kulttuurin panosta kaupunkien pitkän aikavälin kehitykseen niiden omien strategioiden ja painopisteiden mukaisesti.
2. Toiminnan erityisiä tavoitteita ovat seuraavat:
a)
vahvistetaan kaupunkien kulttuuritarjonnan valikoimaa, monimuotoisuutta ja eurooppalaista ulottuvuutta, myös valtioiden rajat ylittävän yhteistyön avulla;
b)
laajennetaan kulttuuritarjonnan saanti- ja osallistumismahdollisuuksia;
c)
vahvistetaan kulttuurialan valmiuksia ja sen yhteyksiä muihin aloihin;
d)
kohotetaan kaupunkien kansainvälistä profiilia kulttuurin kautta.
3 artikla
Toimintaan osallistuminen
1. Nimitystä koskevaan kilpailuun voivat osallistua ainoastaan kaupungit, jotka saavat ottaa toimintaan mukaan ympäröivät alueensa.
2. Nimityksen haltijakaupunkien lukumäärä tiettynä vuonna, jäljempänä ’nimitysvuosi’, on korkeintaan kolme.
Nimitys annetaan kunakin vuonna enintään yhdelle kaupungille kummastakin liitteessä olevassa kalenterissa, jäljempänä ’kalenteri’, esitetystä jäsenvaltiosta sekä asiaankuuluvina vuosina yhtä ehdokasmaan ja mahdollisen ehdokkaan kaupunkia, tai unioniin 5 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti liittyvän maan kaupunkia.
3. Jäsenvaltioiden kaupungit voivat saada kalenterin jäsenvaltiojärjestyksen mukaisesti nimityksen yhden vuoden ajaksi.
4. Luova Eurooppa -ohjelmaan tai myöhempiin unionin kulttuuriohjelmiin 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna hakemuspyynnön julkaisupäivänä osallistuvat ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokkaiden kaupungit voivat hakea nimitystä yhdeksi vuodeksi osallistumalla kalenterin mukaisesti kolmen vuoden välein järjestettävään avoimeen kilpailuun.
Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kaupungeilla on kuitenkin oikeus osallistua vain yhteen kilpailuun vuosina 2020-2033.
Kukin ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokas voi saada nimityksen ainoastaan kerran vuosina 2020-2033.
5. Unioniin 4 päivän toukokuuta 2014 jälkeen mutta ennen 1 päivää tammikuuta 2027 liittyvällä maalla on oikeus nimitykseen jäsenvaltioihin sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti seitsemän vuotta liittymisensä jälkeen. Kalenteria päivitetään vastaavasti. Unioniin 1 päivän tammikuuta 2027 jälkeen liittyvä maa ei ole oikeutettu osallistumaan jäsenvaltiona toimintaan.
Vuosina, joina kalenterin mukaan on jo kolme nimityksen haltijakaupunkia, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen maiden kaupungit ovat kuitenkin oikeutettuja nimitykseen vasta seuraavana kalenterin mukaan käytettävissä olevana vuonna kyseisten maiden liittymisjärjestyksen mukaisesti.
Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun maan kaupunki on jo aiemmin osallistunut ehdokasmaita tai mahdollisia ehdokkaita koskevaan kilpailuun, se ei saa osallistua jäsenvaltioille tarkoitettuun myöhempään kilpailuun. Jos tällaisen maan kaupunki on nimetty 4 kohdan mukaisesti nimityksen haltijaksi kaudella 2020-2033, kyseinen maa ei saa liittymisensä jälkeen järjestää kilpailua jäsenvaltiona mainitulla kaudella.
Jos useampi kuin yksi maa liittyy unioniin samana ajankohtana ja jos asianomaisten maiden välillä ei päästä sopuun osallistumisjärjestyksestä, neuvosto arpoo järjestyksen.
4 artikla
Soveltaminen
1. Komissio laatii 5 artiklassa vahvistettuihin kriteereihin perustuvan yhteisen hakemuslomakkeen, jota kaikkien ehdokaskaupunkien on käytettävä.
Jos ehdokaskaupunki ottaa toimintaan mukaan sitä ympäröivän alueen, hakemus on kuitenkin tehtävä kyseisen kaupungin nimellä.
2. Jokaisen hakemuksen on perustuttava kulttuuriohjelmaan, jolla on vahva eurooppalainen ulottuvuus.
Kulttuuriohjelman keston on katettava nimitysvuosi, ja se on perustettava erityisesti nimitystä varten 5 artiklassa säädettyjen kriteerien mukaisesti.
5 artikla
Kriteerit
Hakemusten arviointikriteerit, jäljempänä ’kriteerit’, on jaettu ryhmiin ”panos pitkän aikavälin strategiaan”, ”eurooppalainen ulottuvuus”, ”kulttuuri- ja taiteellinen sisältö”, ”toteutusvalmius”, ”vaikutusala” ja ”hallinto” seuraavasti:
1)
ryhmän ”panos pitkän aikavälin strategiaan” osalta on otettava huomioon seuraavat tekijät:
a)
ehdokaskaupungin kulttuuristrategia on käytössä hakemusta tehtäessä, strategia kattaa Euroopan kulttuuripääkaupungit -toiminnan ja sisältää suunnitelmat kulttuuritoiminnan ylläpitämiseksi nimitysvuoden jälkeen;
b)
suunnitelmat kulttuurialan ja luovien alojen valmiuksien vahvistamiseksi, joihin kuuluu ehdokaskaupungin kulttuurialan ja talous- ja sosiaalialan välisten pitkän aikavälin yhteyksien kehittäminen;
c)
ennakoidut pitkän aikavälin kulttuuriset, sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset, joita nimityksellä olisi ehdokaskaupungille, urbaani kehitys mukaan lukien;
d)
suunnitelmat nimityksen vaikutusten seurantaa ja arviointia sekä arvioinnin tuloksista tiedottamista varten;
2)
ryhmän ”eurooppalainen ulottuvuus” osalta on arvioitava seuraavat tekijät:
a)
Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta, kulttuurien välistä vuoropuhelua ja unionin kansalaisten keskinäistä yhteisymmärrystä edistävien toimien laajuus ja laatu;
b)
Euroopan kulttuurien, kulttuuriperinnön ja historian sekä Euroopan yhdentymisen ja ajankohtaisten eurooppalaisten kysymysten yhteisiä näkökohtia korostavien toimien laajuus ja laatu;
c)
eurooppalaisia taiteilijoita, eri maiden toimijoiden tai kaupunkien, tarvittaessa myös nimityksen haltijakaupunkien, yhteistyötä ja kansainvälisiä yhteistyökumppanuuksia esittelevien toimien laajuus ja laatu;
d)
strategia laajan eurooppalaisen ja kansainvälisen yleisön kiinnostuksen herättämiseksi;
3)
ryhmän ”kulttuuri- ja taiteellinen sisältö” osalta on arvioitava seuraavat tekijät:
a)
selkeä ja johdonmukainen taiteellinen visio sekä strategia kulttuuriohjelmaa varten;
b)
paikallisten taiteilijoiden ja kulttuurialan organisaatioiden osallistuminen kulttuuriohjelman suunnitteluun ja toteutukseen;
c)
ehdotettujen toimien valikoima ja monimuotoisuus ja niiden yleinen taiteellinen laatu;
d)
valmius yhdistää paikalliseen kulttuuriperintöön ja perinteisiin taidemuotoihin uusia, innovatiivisia ja kokeellisia kulttuuri-ilmaisuja;
4)
ryhmän ”toteutusvalmius” osalta ehdokaskaupunkien on osoitettava, että
a)
hakemuksella on laaja ja vahva poliittinen tuki, ja paikalliset, alueelliset ja kansalliset viranomaiset ovat sitoutuneet siihen kestävästi;
b)
ehdokaskaupungilla on tai tulee olemaan riittävä ja toimiva infrastruktuuri nimityksen haltijana toimimista varten;
5)
ryhmän ”vaikutusala” osalta on arvioitava seuraavat tekijät:
a)
paikallisen väestön ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistuminen hakemuksen laatimiseen ja toiminnan toteutukseen;
b)
uusien ja kestävien mahdollisuuksien luominen laajoille kansalaispiireille, jotta kansalaiset, varsinkin nuoret, vapaaehtoiset, syrjäytyneet ja muita heikommassa asemassa olevat sekä vähemmistöt, voivat osallistua kulttuuritoimintaan, kiinnittäen erityishuomiota siihen, että vammaiset ja iäkkäät pystyvät osallistumaan toimintaan;
c)
yleinen strategia yleisöpohjan laajentamiseksi ja erityisesti yhteydet koulutukseen ja koulujen osallistumiseen;
6)
ryhmän ”hallinto” osalta on arvioitava seuraavat tekijät:
a)
varainkeruustrategian ja ehdotetun talousarvion toteutettavuus, mukaan luettuina tarvittaessa suunnitelmat rahoitustuen hakemiseksi unionin ohjelmista ja rahastoista, kattaen valmisteluvaiheen, itse nimitysvuoden, arvioinnin ja pitkän aikavälin vaikutuksiin liittyvät toimet sekä valmiussuunnitelman;
b)
suunniteltu hallinto- ja toteutusrakenne toiminnan täytäntöönpanoa varten, mukaan lukien asianmukainen yhteistyö paikallisviranomaisten ja toteutusrakenteen, myös taiteellisen ryhmän, välillä;
c)
koko tapahtuman johtajan ja taiteellisen johtajan nimitysmenettelyt ja heidän toimialansa;
d)
että markkinointi- ja tiedotusstrategia on kattava ja siinä tuodaan esiin, että toiminta on unionin toiminta;
e)
että toteutusrakenteella on nimitysvuoden kulttuuriohjelman suunnittelun, hallinnoinnin ja toteuttamisen edellyttämät asianmukaiset taidot ja kokemus.
6 artikla
Asiantuntijaraati
1. Perustetaan puolueeton asiantuntijaraati, jäljempänä ’raati’, joka toteuttaa valinta- ja seurantamenettelyt.
2. Raati koostuu kymmenestä unionin toimielinten ja elinten 3 kohdan mukaisesti nimittämästä asiantuntijasta, jäljempänä ’eurooppalaiset asiantuntijat’.
3. Järjestettyään avoimen kiinnostuksenilmaisupyynnön komissio ehdottaa mahdollisia eurooppalaisia asiantuntijoita.
Tämän jälkeen Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio valitsevat kukin kolme asiantuntijaa tästä joukosta ja nimittävät nämä omien menettelyjensä mukaisesti.
Alueiden komitea valitsee tästä joukosta yhden asiantuntijan ja nimittää hänet omien menettelyjensä mukaisesti.
Eurooppalaisten asiantuntijoiden valinnan yhteydessä kunkin kyseisistä unionin toimielimistä ja elimistä on pyrittävä varmistamaan, että asiantuntijoiden pätevyydet täydentävät toisiaan, että heidät valitaan laajalta maantieteelliseltä alueelta ja että miehet ja naiset ovat tasapuolisesti edustettuina raadissa.
4. Lisäksi jäsenvaltioissa tapahtuvan kaupunkien valinnan ja seurannan osalta asianomainen jäsenvaltio on oikeutettu nimittämään raatiin enintään kaksi asiantuntijaa omien menettelyjensä mukaisesti ja komissiota kuullen.
5. Asiantuntijoiden on oltava
a)
unionin kansalaisia;
b)
riippumattomia;
c)
heillä on oltava merkittävää kokemusta ja asiantuntemusta:
i)
kulttuurialalta;
ii)
kaupunkien kulttuuritarjonnan kehittämisestä; tai
iii)
Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman tai vastaavan laajuisen kansainvälisen kulttuuritapahtuman järjestämisestä;
d)
pystyttävä omistamaan asianmukainen määrä työpäiviä vuodessa raadin toimintaan.
6. Raati nimeää itse puheenjohtajansa.
7. Eurooppalaiset asiantuntijat nimitetään kolmeksi vuodeksi.
Ensimmäisestä alakohdasta poiketen raadin ensimmäisen nimityksen osalta Euroopan parlamentti kuitenkin nimittää asiantuntijansa kolmeksi vuodeksi, komissio kahdeksi vuodeksi ja neuvosto ja alueiden komitea yhdeksi vuodeksi.
8. Asiantuntijoiden on ilmoitettava kaikki tiettyyn ehdokaskaupunkiin liittyvät todelliset tai mahdolliset eturistiriitansa. Jos tällainen ilmoitus tehdään tai tällainen eturistiriita ilmenee, asianomaisen asiantuntijan on erottava ja asiaankuuluvan unionin toimielimen, elimen tai jäsenvaltion on korvattava hänet jäljellä olevan toimikauden loppuajaksi asianmukaista menettelyä noudattaen.
7 artikla
Hakemusten esittäminen jäsenvaltioissa
1. Kukin jäsenvaltio on vastuussa kilpailun järjestämisestä omien kaupunkiensa välillä kalenterin mukaisesti.
2. Asianomaisten jäsenvaltioiden on julkaistava hakemuspyyntö vähintään kuusi vuotta ennen nimitysvuotta.
Ensimmäisestä alakohdasta poiketen jäsenvaltioiden, jotka ovat oikeutettuja nimeämään nimityksen haltijakaupungin vuonna 2020, on julkaistava hakemuspyyntö mahdollisimman pian 4 päivän toukokuuta 2014 jälkeen.
Kaikkiin hakemuspyyntöihin on sisällyttävä 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemuslomake.
Määräaika ehdokaskaupunkien hakemusten jättämiselle on asetettava siten, että se on aikaisintaan kymmenen kuukautta tällaisen hakemuspyynnön julkaisemisesta.
3. Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava hakemukset komissiolle.
8 artikla
Esivalinta jäsenvaltioissa
1. Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on kutsuttava koolle asiantuntijaraati esivalintakokoukseen ehdokaskaupunkien kanssa viimeistään viisi vuotta ennen nimitysvuotta.
Ensimmäisestä alakohdasta poiketen jäsenvaltiot, jotka ovat oikeutettuja nimeämään Euroopan kulttuuripääkaupungin vuodeksi 2020, voivat jatkaa tuota määräaikaa enintään vuodella.
2. Raati sopii arvioituaan hakemukset kriteerien mukaisesti esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien luettelosta ja antaa kaikista hakemuksista esivalintaraportin, jossa on muun muassa suosituksia esivalinnan läpäisseille ehdokaskaupungeille.
3. Raadin on toimitettava esivalintaraportti asianomaiselle jäsenvaltiolle ja komissiolle.
4. Kukin asianomainen jäsenvaltio hyväksyy virallisesti raadin raporttiin perustuvan esivalintaluettelon.
9 artikla
Valinta jäsenvaltioissa
1. Esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien on täydennettävä ja tarkistettava hakemuksensa kriteerien noudattamiseksi ja esivalintaraportin sisältämien suositusten huomioon ottamiseksi ja toimitettava ne asianomaiselle jäsenvaltiolle, joka toimittaa ne edelleen komissiolle.
2. Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on kutsuttava asiantuntijaraati koolle valintakokoukseen esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien kanssa viimeistään yhdeksän kuukautta esivalintakokouksen jälkeen.
Tarvittaessa asianomainen jäsenvaltio voi yhdessä komission kanssa sopia yhdeksän kuukauden määräajan kohtuullisesta pidentämisestä.
3. Raati arvioi täydennetyt ja tarkistetut hakemukset.
4. Raati julkaisee esivalittujen ehdokaskaupunkien hakemuksista valintaraportin, jossa on suositus enintään yhden asianomaisen jäsenvaltion kaupungin nimeämiseksi.
Valintaraporttiin sisältyy myös asianomaiselle kaupungille esitettyjä suosituksia siitä, mitä sen on vielä tehtävä ennen nimitysvuotta.
Raati toimittaa valintaraportin asianomaiselle jäsenvaltiolle ja komissiolle.
5. Jos kuitenkaan yksikään ehdokaskaupunki ei täytä kriteereitä, raati voi 4 kohdan estämättä suositella, että nimitystä ei myönnetä kyseisenä vuonna.
10 artikla
Esivalinta ja valinta ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokkaissa
1. Komissio vastaa kilpailun järjestämisestä kaupunkien välillä ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokkaissa.
2. Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä hakemuspyynnön vähintään kuusi vuotta ennen nimitysvuotta.
Kaikkiin hakemuspyyntöihin on sisällyttävä 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemuslomake.
Määräaika hakemuksen jättämiselle on asetettava siten, että se on aikaisintaan kymmenen kuukautta tällaisen hakemuspyynnön julkaisemisesta.
3. Asiantuntijaraati suorittaa kaupunkien esivalinnan vähintään viisi vuotta ennen nimitysvuotta niiden hakemuslomakkeiden perusteella. Ehdokaskaupunkien kanssa ei järjestetä kokousta.
Raati sopii arvioituaan hakemukset kriteerien mukaisesti esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien luettelosta ja antaa kaikista hakemuksista esivalintaraportin, jossa on muun muassa suosituksia esivalinnan läpäisseille ehdokaskaupungeille.
Raadin on toimitettava esivalintaraportti komissiolle.
4. Esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien on täydennettävä ja tarkistettava hakemuksensa kriteerien noudattamiseksi ja esivalintaraportin sisältämien suositusten huomioon ottamiseksi ja toimitettava ne komissiolle.
Komission on kutsuttava asiantuntijaraati koolle valintakokoukseen esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien kanssa viimeistään yhdeksän kuukautta esivalintakokouksen jälkeen.
Tarvittaessa komissio voi päättää yhdeksän kuukauden määräajan kohtuullisesta pidentämisestä.
5. Raati arvioi täydennetyt ja tarkistetut hakemukset.
6. Raati laatii esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien hakemuksista raportin, jossa on suositus enintään yhden yhdessä ehdokasmaassa tai mahdollisessa ehdokkaassa sijaitsevan kaupungin nimeämisestä.
Valintaraporttiin sisältyy myös asianomaiselle kaupungille esitettyjä suosituksia siitä, mitä sen on vielä tehtävä ennen nimitysvuotta.
Asiantuntijaraadin on toimitettava esivalintaraportti komissiolle.
7. Jos kuitenkaan yksikään ehdokaskaupunki ei täytä kriteereitä, raati voi 6 kohdan estämättä suositella, että nimitystä ei myönnetä kyseisenä vuonna.
11 artikla
Nimeäminen
1. Kukin asianomainen jäsenvaltio nimeää yhden kaupungin nimityksen haltijakaupungiksi asiantuntijaraadin valintaraportin sisältämien suositusten pohjalta ja ilmoittaa viimeistään neljä vuotta ennen nimitysvuotta kyseisestä nimeämisestä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle.
Ensimmäisestä alakohdasta poiketen jäsenvaltiot, jotka ovat oikeutettuja nimeämään nimityskaupungin vuodeksi 2020, voivat jatkaa kyseistä määräaikaa enintään vuodella.
2. Kun on kyse ehdokasmaista ja mahdollisista ehdokkaista, komissio nimeää asiaankuuluvina vuosina yhden kaupungin nimityksen haltijakaupungiksi asiantuntijaraadin valintaraportin sisältämien suositusten pohjalta ja ilmoittaa viimeistään neljä vuotta ennen nimitysvuotta kyseisestä nimeämisestä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin nimeämisiin on liitettävä perustelu, joka pohjautuu asiantuntijaraadin raportteihin.
4. Jos kaupunki ottaa toimintaan mukaan sitä ympäröivän alueen, nimeäminen koskee itse kaupunkia.
5. Komissio julkaisee kahden kuukauden kuluessa nimeämisten ilmoittamisista Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa luettelon Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi nimetyistä kaupungeista.
12 artikla
Nimettyjen kaupunkien välinen yhteistyö
Samaksi vuodeksi nimettyjen kaupunkien on pyrittävä luomaan yhteyksiä kulttuuriohjelmiensa välille, ja tällaista yhteistyötä voidaan tarkastella 13 artiklassa säädetyn seurantamenettelyn puitteissa.
13 artikla
Seuranta
1. Asiantuntijaraati seuraa nimitysvuodeksi nimettyjen kaupunkien valmisteluja ja antaa niille tukea ja neuvoja niiden nimeämisestä kulttuuripääkaupunkivuoden alkamiseen asti.
2. Tätä varten komissio kutsuu asiantuntijaraadin ja nimetyt kaupungit kolmeen seurantakokoukseen seuraavasti:
a)
kolme vuotta ennen nimitysvuotta;
b)
18 kuukautta ennen nimitysvuotta; ja
c)
kaksi kuukautta ennen nimitysvuotta.
Asianomainen jäsenvaltio, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokas voi nimetä tarkkailijan osallistumaan näihin kokouksiin.
Nimettyjen kaupunkien on toimitettava komissiolle edistymisraportit kuusi viikkoa ennen kutakin seurantakokousta.
Seurantakokousten aikana raati tekee tilannekatsauksen valmisteluista ja antaa neuvoja auttaakseen nimitettyjä kaupunkeja kehittämään laadukkaita kulttuuriohjelmia ja tehokkaan strategian. Raati kiinnittää erityistä huomiota valintaa koskevassa raportissa ja edellisissä, 3 kohdassa tarkoitetuissa seurantaraporteissa annettuihin suosituksiin.
3. Kunkin seurantakokouksen jälkeen raati antaa seurantaraportin valmistelujen tilasta ja toteutettavista toimista.
Raati toimittaa seurantaraporttinsa komissiolle sekä nimetyille kaupungeille ja asianomaiselle jäsenvaltiolle, ehdokasmaalle tai mahdolliselle ehdokkaalle.
4. Seurantakokousten lisäksi komissio voi järjestää raadin jäsenten vierailuja nimettyihin kaupunkeihin tarpeen mukaan.
14 artikla
Palkinto
1. Komissio voi myöntää nimetylle kaupungille Melina Mercourin nimeä kantavan rahapalkinnon, jäljempänä ’palkinto’, asiaankuuluvan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa käytettävissä olevista rahoitusvaroista riippuen.
Palkinnon oikeudellisia ja taloudellisia näkökohtia käsitellään kulloistenkin kulttuuria tukevien unionin ohjelmien puitteissa.
2. Palkintosumma maksetaan nimitysvuoden maaliskuun loppuun mennessä edellyttäen, että asianomainen nimitetty kaupunki edelleen noudattaa hakuvaiheessa antamiaan sitoumuksia ja sovittuja kriteerejä sekä ottaa huomioon valinta- ja seurantaraporteissa annetut suositukset.
Nimetyn kaupungin katsotaan noudattaneen hakuvaiheessa annettuja sitoumuksia, jos ohjelmaan ja strategiaan ei ole tehty huomattavia muutoksia hakuvaiheen ja kulttuuripääkaupunkivuoden välillä ja erityisesti jos:
a)
talousarvio on pysynyt tasolla, jolla voitiin tuottaa hakemuksen ja kriteerien mukainen korkealaatuinen kulttuuriohjelma;
b)
taiteellisen ryhmän riippumattomuutta on kunnioitettu asianmukaisesti;
c)
eurooppalainen ulottuvuus on ollut riittävän vahva kulttuuriohjelman lopullisessa versiossa;
d)
nimetyn kaupungin käyttämässä markkinointi- ja tiedotusstrategiassa ja tiedotusmateriaalissa on tuotu selvästi esiin se seikka, että toiminta on unionin toiminta;
e)
käytössä on suunnitelmat nimityksen vaikutusten seurantaa ja arviointia varten.
15 artikla
Käytännön järjestelyt
Erityisesti komissio
a)
varmistaa toiminnan yleisen johdonmukaisuuden;
b)
varmistaa koordinoinnin jäsenvaltioiden ja raadin välillä;
c)
laatii 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden ja kriteerien pohjalta ohjeet valinta- ja seurantamenettelyjä varten tiiviissä yhteistyössä raadin kanssa;
d)
antaa teknistä tukea raadille;
e)
julkaisee verkkosivustollaan raadin kaikki raportit;
f)
julkaisee kaikki merkitykselliset tiedot ja edistää toiminnan näkyvyyttä Euroopan ja kansainvälisellä tasolla;
g)
edistää kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa entisten, nykyisten ja tulevien nimityksen haltijakaupunkien sekä ehdokaskaupunkien välillä ja kaupunkien arviointiraporttien sekä kokemukseen pohjautuvan tiedon laajempaa jakamista.
16 artikla
Arviointi
1. Kukin asianomainen kaupunki vastaa Euroopan kulttuuripääkaupunkivuotensa tulosten arvioinnista.
Komissio vahvistaa asianomaisille kaupungeille yhteiset 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin ja kriteereihin perustuvat suuntaviivat ja indikaattorit, jotta varmistetaan yhdenmukainen lähestymistapa arviointimenettelyyn.
Asianomaisten kaupunkien on laadittava arviointiraportit ja toimitettava ne komissiolle kulttuuripääkaupunkivuotta seuraavan vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä.
Komissio julkaisee arviointiraportit verkkosivuillaan.
2. Kaupunkien arviointien lisäksi komissio varmistaa, että toiminnan tulosten ulkopuolinen ja riippumaton arviointi toteutetaan säännöllisesti.
Ulkopuolisessa ja riippumattomassa arvioinnissa keskitytään tarkastelemaan kaikkia entisiä Euroopan kulttuuripääkaupunkeja eurooppalaisen ulottuvuuden kannalta, jotta voidaan tehdä vertailuja ja saada hyödyllistä kokemuspohjaista tietoa ja opastusta tuleville Euroopan kulttuuripääkaupungeille sekä kaikille Euroopan kaupungeille. Niissä arvioidaan myös toimintaa kokonaisuudessaan, mukaan luettuna sen toteuttamiseen kuuluvien prosessien tehokkuus, sen vaikutukset ja se, miten sitä voitaisiin parantaa.
Komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle seuraavat näihin arviointeihin perustuvat raportit ja tarvittaessa niihin liittyvät aiheelliset ehdotukset:
a)
alkuvaiheen väliraportti viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024;
b)
toinen väliraportti viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2029;
c)
jälkiraportti viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2034.
17 artikla
Kumoaminen ja siirtymäsäännös
Kumotaan päätös N:o 1622/2006/EY. Sitä sovelletaan kuitenkin edelleen kaupunkeihin, jotka on nimetty tai joita ollaan nimeämässä Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi vuosina 2013-2019.
18 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Strasbourgissa 16 päivänä huhtikuuta 2014.