NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 256/2014
ze dne 26. února 2014
o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropské unie, o nahrazení nařízení Rady (EU, Euratom) č. 617/2010 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 736/96
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 194 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pro rozvoj energetické politiky Unie a pro to, aby mohla Komise plnit své úkoly v oblasti energetiky, je mimořádně důležité získat celkový obraz vývoje investic do energetické infrastruktury v Unii. Dostupnost pravidelných a aktuálních údajů a informací by měla Komisi umožnit provádět nezbytná srovnání a hodnocení a navrhovat vhodná opatření na základě správných údajů a analýz, zejména pokud se týká budoucí rovnováhy mezi energetickou nabídkou a poptávkou.
(2)
Energetické prostředí v Unii i mimo ni se v posledních letech výrazně změnilo a investice do energetické infrastruktury se staly zásadní otázkou pro zabezpečení dodávek energie pro Unii, pro fungování vnitřního trhu a pro přechod na systém nízkouhlíkové energetiky, jehož cestou se Unie vydala.
(3)
Nová energetická situace vyžaduje významné investice do veškerých druhů infrastruktury ve všech odvětvích energetiky, jakož i vývoj nových druhů infrastruktury a rozšíření nových technologií na trhu. Liberalizace energetiky a další integrace vnitřního trhu poskytují větší prostor pro investice ze strany hospodářských subjektů. Nové politické požadavky, jako například cíle s dopadem na palivovou skladbu, současně mění politiky členských států směrem k nové nebo modernizované energetické infrastruktuře.
(4)
V této souvislosti by se měla věnovat větší pozornost investicím do energetické infrastruktury v Unii, zejména s cílem předvídat problémy, podporovat osvědčené postupy a zavést do budoucího vývoje energetického systému Unie větší transparentnost.
(5)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií, by proto měly mít k dispozici přesné údaje o investičních projektech týkajících se nejdůležitějších součástí energetického systému Unie, včetně projektů vyřazování z provozu.
(6)
Údaje a informace o předvídatelném vývoji výrobní, přenosové a skladovací kapacity a projektů v různých odvětvích energetiky jsou v zájmu Unie a jsou důležité pro budoucí investice. Je proto třeba zajistit, aby byly Komisi oznamovány investiční projekty, v jejichž rámci byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu nebo o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
(7)
Na základě článků 41 a 42 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Smlouva o Euratomu) mají podniky povinnost oznamovat své investiční projekty. Tyto informace je třeba doplnit, a to především o pravidelné zprávy o provádění investičních projektů. Tímto dalším podáváním zpráv nejsou dotčeny články 41 až 44 Smlouvy o Euratomu. Je však, kdekoli je to možné, třeba zabránit tomu, aby byly podniky zatíženy dvojím břemenem.
(8)
Aby mohla Komise získat ucelený obraz budoucího vývoje energetického systému Unie jako celku, je nezbytné vytvořit harmonizovaný rámec pro podávání zpráv o investičních projektech založený na aktualizovaných kategoriích oficiálních údajů a informací, jež mají být členskými státy poskytovány.
(9)
Členské státy by za tímto účelem měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury, které jsou plánovány nebo uskutečňovány na jejich území a týkají se výroby, skladování a přepravy ropy, zemního plynu a elektřiny - včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, elektřiny z uhlí a lignitu a kombinované výroby elektřiny a užitečného tepla -, výroby biopaliv a zachycování, přepravy a ukládání oxidu uhličitého. Členské státy by rovněž měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech týkajících se elektrického propojení a plynového propojení s třetími zeměmi. Dotčené podniky by měly mít povinnost oznamovat tyto údaje a informace dotčenému členskému státu.
(10)
Vzhledem k časovému horizontu investičních projektů v energetice by mělo být dostačující podávání zpráv jednou za dva roky.
(11)
Aby nedocházelo k nepřiměřené administrativní zátěži a minimalizovaly se náklady pro členské státy a podniky, zejména pro malé a střední podniky, mělo by toto nařízení umožňovat osvobození členských států a podniků od povinnosti podávat zprávy, pokud již byly rovnocenné informace Komisi poskytnuty na základě odvětvových právních předpisů Unie pro odvětví energetiky, jejichž cílem je dosažení cílů konkurenčních trhů s energií v Unii, udržitelnosti energetického systému Unie a zabezpečení dodávek energií do Unie. Je třeba se vyhnout tomu, aby se požadavky na podávání zpráv uvedené ve třetím balíčku opatření pro vnitřní trh s elektřinou a zemním plynem zdvojovaly. V zájmu snížení zátěže vyplývající z podávání zpráv by měla Komise poskytovat podporu členským státům s cílem objasnit, v jakých případech považuje údaje nebo informace, které jí již byly poskytnuty na základě jiných právních předpisů, za splňující požadavky tohoto nařízení.
(12)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií, by měla mít možnost přijmout veškerá vhodná opatření za účelem zpracování údajů a zjednodušení a zabezpečení oznamování údajů, a zejména provozovat integrované nástroje a postupy informačních technologií, které by měly zaručit důvěrnost údajů nebo informací oznamovaných Komisi.
(13)
Ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů členskými státy upravuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (3) a ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů Komisí upravuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4). Jejich ustanovení nejsou tímto nařízením nijak dotčena.
(14)
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty a Komise by měly zachovávat důvěrnost obchodně citlivých údajů nebo informací. Před jejich předáním Komisi by proto členské státy nebo jimi pověřené subjekty měly tyto údaje a informace, s výjimkou těch, které se týkají přeshraničních přenosových projektů, shrnout na úrovni členského státu. Komise by v případě potřeby měla tyto údaje dále shrnout tak, aby nebyly zveřejněny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních a aby takové informace nemohly být odvozeny.
(15)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by měly vypracovávat pravidelnou meziodvětvovou analýzu týkající se strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie a tam, kde je to vhodné, soustředěněji analyzovat některé aspekty tohoto energetického systému. Tato analýza by měla přispět zejména k posílení energetické bezpečnosti prostřednictvím zjištění možných mezer v infrastruktuře a investicích s cílem dosáhnout rovnováhy mezi energetickou nabídkou a poptávkou. Analýza by měla být také příspěvkem k diskusi na úrovni Unie o energetických infrastrukturách, a proto by měla být předkládána Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a měla by být zpřístupněna zúčastněným stranám.
(16)
Meziodvětvová analýza Komise a údaje a informace, které podle tohoto nařízení Komise zveřejní, budou v souvislosti s plánováním investic přínosem pro malé a střední podniky.
(17)
Komisi mohou být nápomocni odborníci z členských států nebo jiní kvalifikovaní odborníci, a to s cílem dospět ke společnému chápání možných mezer v infrastruktuře a souvisejících rizik a podporovat transparentnost ohledně budoucího vývoje, což je obzvláště v zájmu subjektů, které nově vstupují na trh.
(18)
Toto nařízení by mělo nahradit nařízení Rady (EU, Euratom) č. 617/2010 (5), které bylo dne 6. září 2012 zrušeno Soudním dvorem (6) a jehož účinky měly být zachovány až do vstupu nového nařízení v platnost. Se vstupem tohoto nařízení v platnost by tedy zrušení nařízení (EU, Euratom) č. 617/2010, o němž rozhodl Soudní dvůr, mělo nabýt účinku. Dále by mělo být tímto nařízením zrušeno nařízení Rady (ES) č. 736/96 (7), které bylo zrušeno zrušeným nařízením (EU, Euratom) č. 617/2010.
(19)
Forma a technické podrobnosti oznamování údajů a informací o investičních projektech do energetické infrastruktury Komisi jsou stanoveny v nařízení Komise (EU, Euratom) č. 833/2010 (8). Nařízení (EU, Euratom) č. 833/2010 by mělo zůstat v platnosti až do jeho revize, která bude následovat po přijetí tohoto nařízení.
(20)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu jejich rozsahu či účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení zřizuje společný rámec, podle něhož jsou Komisi oznamovány údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury v odvětvích ropy, zemního plynu a elektřiny - včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, elektřiny z uhlí a lignitu a kombinované výroby elektřiny a užitečného tepla - a o investičních projektech týkajících se výroby biopaliv a zachycování, přepravy a ukládání oxidu uhličitého, který tato odvětví vytvářejí.
2. Toto nařízení se vztahuje na investiční projekty typů uvedených v příloze, u nichž byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu a o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
Členské státy mohou dále předkládat jakékoli odhady údajů nebo předběžné informace o investičních projektech typů uvedených v příloze, v jejichž rámci je začátek stavebních prací plánován do pěti let, a o infrastrukturách, jejichž vyřazení z provozu je plánováno do tří let, avšak konečné rozhodnutí o investici ještě nebylo přijato.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„infrastrukturou“ jakýkoli typ zařízení nebo část zařízení související s výrobou, přenosem a skladováním, včetně propojení Unie s třetími zeměmi;
2)
„investičními projekty“ projekty, jejichž cílem je:
i)
výstavba nové infrastruktury,
ii)
přeměna, modernizace, zvýšení nebo snížení kapacity stávající infrastruktury,
iii)
částečné nebo úplné vyřazení stávající infrastruktury z provozu;
3)
„konečným rozhodnutím o investici“ rozhodnutí přijaté na úrovni podniku definitivně vyčlenit finanční zdroje na investiční fázi projektu;
4)
„investiční fází“ fáze, během níž probíhá výstavba nebo vyřazení z provozu a vznikají kapitálové náklady; nezahrnuje plánovací fázi;
5)
„plánovací fází“ fáze, během níž se připravuje uskutečnění projektu, jež v případě potřeby zahrnuje posouzení proveditelnosti, přípravných a technických studií a získání licencí a povolení, a během níž vznikají kapitálové náklady;
6)
„investičními projekty ve výstavbě“ investiční projekty, u nichž byla zahájena výstavba a vznikly kapitálové náklady;
7)
„vyřazením z provozu“ fáze, kdy je infrastruktura trvale vyřazena z provozu;
8)
„výrobou“ výroba elektřiny a zpracování paliv, včetně biopaliv;
9)
„přenosem“ přeprava zdrojů energie, produktů nebo oxidu uhličitého prostřednictvím sítě, zejména:
i)
prostřednictvím produktovodů, kromě těžební sítě a kromě části produktovodů využívané primárně v souvislosti s místní distribucí, nebo
ii)
prostřednictvím propojených systémů velmi vysokého a vysokého napětí nevyužívaných primárně v souvislosti s místní distribucí;
10)
„zachycováním“ proces zachycování oxidu uhličitého z průmyslových zařízení za účelem skladování;
11)
„skladováním“ trvalé nebo dočasné skladování energie nebo zdrojů energie v nadzemní či podzemní infrastruktuře nebo geologických úložištích nebo zadržení oxidu uhličitého v podzemních geologických formacích;
12)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, soukromá nebo veřejná, rozhodující o investičních projektech nebo provádějící investiční projekty;
13)
„zdroji energie“:
i)
primární zdroje energie, jako je ropa, zemní plyn nebo uhlí,
ii)
přeměněné zdroje energie, jako je elektřina,
iii)
energie z obnovitelných zdrojů, včetně elektřiny z vodních zdrojů, biomasy, bioplynu, větrné, sluneční, přílivové energie, energie z vln a geotermální energie, a
iv)
energetické produkty, jako jsou produkty z rafinované ropy a biopaliva;
14)
„zvláštním subjektem“ subjekt pověřený odvětvovými právními předpisy Unie v odvětví energetiky přípravou a schvalováním víceletého plánu rozvoje sítě a investic do energetické infrastruktury na úrovni Unie, jakým je Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (ENTSO-E) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 (9) a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav (ENTSO-G) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (10);
15)
„souhrnnými údaji“ údaje agregované na úrovni jednoho nebo více členských států.
Článek 3
Oznamování údajů
1. Členské státy nebo subjekty, jež tímto úkolem pověří, shromažďují veškeré údaje a informace uvedené v tomto nařízení od 1. ledna 2015 a následně každé dva roky, při dodržení přiměřenosti zátěže vyplývající ze shromažďování informací a podávání zpráv.
Údaje a příslušné informace o projektech uvedené v tomto nařízení oznámí Komisi poprvé v roce 2015 a následně každé dva roky. Toto oznámení má souhrnnou podobu, s výjimkou údajů a důležitých informací týkajících se přeshraničních přenosových projektů.
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty oznamují souhrnné údaje a příslušné informace o projektech do 31. července příslušného roku, kdy má být podána zpráva.
2. Členské státy nebo jimi pověřené subjekty jsou osvobozeny od povinností stanovených v odstavci 1 v rozsahu, ve kterém podle odvětvových právních předpisů Unie pro odvětví energetiky nebo na základě Smlouvy o Euratomu:
a)
dotčený členský stát nebo jím pověřený subjekt údaje nebo informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení Komisi již oznámil a uvedl datum oznámení a dotčený zvláštní právní předpis; nebo
b)
je zvláštní subjekt pověřen vypracováním víceletého investičního plánu pro energetickou infrastrukturu na úrovni Unie a shromažďuje za tímto účelem údaje a informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení. V tomto případě a pro účely tohoto nařízení oznámí tento zvláštní subjekt veškeré příslušné údaje a informace Komisi.
Článek 4
Zdroje údajů
Dotčené podniky oznámí údaje a informace uvedené v článku 3 členským státům, na jejichž území mají v plánu provést investiční projekt, nebo jimi pověřeným subjektům do 1. června každého roku, kdy má být podána zpráva. Oznamované údaje nebo informace odrážejí situaci investičních projektů k 31. březnu příslušného roku.
První odstavec se nepoužije na podniky, v jejichž případě se dotčený členský stát rozhodne předat Komisi údaje nebo informace uvedené v článku 3 jinými prostředky, pokud jsou předávané údaje nebo informace srovnatelné.
Článek 5
Obsah oznámení
1. U investičních projektů typů uvedených v příloze obsahuje oznámení uvedené v článku 3 podle potřeby:
a)
objem kapacit plánovaných nebo ve výstavbě;
b)
druh a hlavní charakteristiky infrastruktury nebo kapacit plánovaných nebo ve výstavbě, případně včetně umístění přeshraničních přenosových projektů;
c)
pravděpodobný rok uvedení do provozu;
d)
druh použitých zdrojů energie;
e)
zařízení schopná reagovat na krize bezpečnosti dodávek, například zařízení umožňující zpětný tok nebo změnu paliva, a
f)
vybavenost systémy zachycování uhlíku nebo mechanismy pro dodatečné vybavení systémy zachycování a ukládání uhlíku.
2. U navrhovaného vyřazení kapacity z provozu obsahuje oznámení podle článku 3:
a)
povahu a kapacitu dotčené infrastruktury a
b)
pravděpodobný rok vyřazení z provozu.
3. V každém oznámení podle článku 3 se v případě potřeby uvede:
a)
celkový objem instalovaných výrobních, přenosových a skladovacích kapacit, které jsou k dispozici na začátku příslušného roku, kdy má být podána zpráva, nebo jejichž provoz je přerušen na dobu delší než tři roky, a
b)
příslušné informace o zpoždění nebo překážkách při provádění investičních projektů, pokud členské státy, jimi pověřené subjekty nebo dotčený zvláštní subjekt takové informace mají.
Článek 6
Kvalita a zveřejnění údajů
1. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo případně zvláštní subjekty usilují o zajištění kvality, relevance, přesnosti, jasnosti, včasnosti a soudržnosti údajů a informací, které oznamují Komisi.
Pokud činí oznámení zvláštní subjekty, lze k oznamovaným údajům a informacím připojit odpovídající připomínky členských států.
2. Komise může souhrnné údaje a informace poskytnuté na základě tohoto nařízení zveřejnit, zejména v analýzách uvedených v čl. 10 odst. 3, pod podmínkou, že nejsou uvedeny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních ani je není možné odvodit.
3. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo Komise zachovávají důvěrnost jimi držených obchodně citlivých údajů nebo informací.
Článek 7
Prováděcí předpisy
Do 10. června 2014 a v mezích stanovených tímto nařízením přijme Komise předpisy nezbytné k provádění tohoto nařízení, týkající se formy a dalších technických podrobností ohledně oznamování údajů a informací podle článků 3 a 5. Do té doby zůstává v platnosti nařízení (EU, Euratom) č. 833/2010.
Článek 8
Zpracování údajů
Komise odpovídá za rozvoj, provoz, řízení a udržování zdrojů informačních technologií nezbytných pro přijímání, uchovávání a jakékoli zpracování údajů nebo informací o energetické infrastruktuře, které jí jsou oznámeny podle tohoto nařízení.
Komise rovněž zajistí, aby zdroje informačních technologií uvedené v prvním pododstavci zaručovaly důvěrnost údajů nebo informací, které jí jsou oznámeny podle tohoto nařízení.
Článek 9
Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním údajů
Tímto nařízením není dotčeno právo Unie a především se nemění povinnosti členských států, pokud jde o zpracování osobních údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici 95/46/ES, ani povinnosti, které pro orgány a instituce Unie vyplývají z nařízení (ES) č. 45/2001, pokud jde o zpracovávání osobních údajů při výkonu jejich funkce.
Článek 10
Sledování a podávání zpráv
1. Komise na základě poskytnutých údajů a informací a v případě potřeby jakýchkoli jiných zdrojů údajů včetně údajů, které sama pořídí, jakož i s přihlédnutím k relevantním analýzám, například k víceletým plánům rozvoje plynové a elektrické sítě, jednou za dva roky zveřejní a předloží Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru meziodvětvovou analýzu strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie. Cílem této analýzy je zejména:
a)
zjistit případné budoucí rozdíly mezi energetickou poptávkou a nabídkou, které jsou důležité pro energetickou politiku Unie, zejména pro fungování vnitřního trhu s energií, a to s důrazem na potenciální nedostatky a chyby, které se v budoucnosti vyskytnou ve výrobní a přenosové infrastruktuře;
b)
zjistit překážky pro investice a podpořit osvědčené postupy pro jejich překonání a
c)
zvýšit transparentnost pro stávající a možné nové účastníky trhu.
Komise může na základě uvedených údajů a informací rovněž vypracovat jakoukoli specifickou analýzu, která bude považována za nezbytnou nebo vhodnou.
2. Při vypracování analýz uvedených v odstavci 1 mohou být Komisi nápomocni odborníci z členských států nebo jiní odborníci a profesní sdružení s odbornou kvalifikací v dané oblasti.
Komise všem členským státům umožní, aby se k návrhům těchto analýz vyjádřily.
3. Komise projedná analýzy se zúčastněnými stranami, jakými jsou ENTSO-E, ENTSO-G, koordinační skupina pro otázky plynu, koordinační skupina pro otázky elektrické energie a koordinační skupina pro otázky ropy.
Článek 11
Přezkum
Do 31. prosince 2016 Komise přezkoumá provádění tohoto nařízení a předloží zprávu o výsledcích přezkumu Evropskému parlamentu a Radě. V rámci přezkumu Komise mimo jiné posoudí:
a)
možnost rozšíření působnosti tohoto nařízení na:
i)
těžbu plynu, ropy a uhlí,
ii)
terminály pro stlačený zemní plyn,
iii)
další druhy skladování elektrické energie, a
b)
zda by měly či neměly být sníženy stropy stanovené pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů.
Při posuzování těchto možností Komise přihlíží k potřebě zajistit rovnováhu mezi zvýšenou administrativní zátěží a přínosy plynoucími ze získání dodatečných informací.
Článek 12
Zrušení
Nařízení (ES) č. 736/96 se zrušuje s účinkem ode dne 9. dubna 2014.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 26. února 2014.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 256/2014,
annettu 26 päivänä helmikuuta 2014,
Euroopan unionin energiainfrastruktuuriin liittyvien investointihankkeiden ilmoittamisesta komissiolle, neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 617/2010 korvaamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 736/96 kumoamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 194 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Yleiskuvan saaminen siitä, kuinka energiainfrastruktuuriin liittyvät investoinnit kehittyvät unionissa, on ensiarvoisen tärkeää unionin energiapolitiikan kehityksen kannalta, ja se on ensiarvoisen tärkeää komissiolle, jotta se voi suorittaa energia-alaa koskevat tehtävänsä. Säännöllisten ja ajan tasalla olevien tietojen saatavuudella olisi mahdollistettava se, että komissio voi tehdä tarvittavia vertailuja ja arviointeja ja ehdottaa asiaa koskevia toimenpiteitä asianmukaisten lukujen ja analyysien pohjalta etenkin energian kysynnän ja tarjonnan tulevan tasapainon suhteen.
(2)
Energiaympäristö on viime vuosina muuttunut merkittävästi niin unionissa kuin sen ulkopuolellakin, minkä vuoksi energiainfrastruktuuriin tehtävät investoinnit ovat keskeisessä asemassa unionin energiansaannin varmistamisessa, sisämarkkinoiden toiminnassa ja unionin aloittamassa siirtymisessä kohti vähähiilistä energiajärjestelmää.
(3)
Uusi energiaympäristö edellyttää huomattavia investointeja kaikenlaiseen infrastruktuuriin kaikilla energiasektoreilla sekä uudentyyppisen infrastruktuurin ja markkinoilla yleistyvien uusien teknologioiden kehittämistä. Energia-alan vapauttaminen ja sisämarkkinoiden lisääntyvä yhdentyminen kasvattavat talouden toimijoiden roolia investoinneissa. Samalla uudet poliittiset vaatimukset, kuten polttoainevalikoimaan vaikuttavat tavoitteet, suuntaavat jäsenvaltioiden energiapolitiikkoja kohti uuden ja/tai uudenaikaistetun energiainfrastruktuurin kehittämistä.
(4)
Tässä yhteydessä unionin energiainfrastruktuuriin tehtäviä investointeja olisi seurattava tiiviimmin, erityisesti siksi, että voitaisiin ennakoida mahdollisia ongelmia, edistää parhaita toimintatapoja ja parantaa unionin energiajärjestelmän tulevaan kehitykseen liittyvää avoimuutta.
(5)
Komissiolla ja erityisesti sen energiamarkkinoiden seurantakeskuksella olisi siksi oltava käytössään tarkat tiedot unionin energiajärjestelmän tärkeimpiin osatekijöihin liittyvistä investointihankkeista, myös käytöstä poistamiseen liittyvistä hankkeista.
(6)
Tuotanto-, siirto- ja varastointikapasiteetin ennakoitavissa olevaa kehitystä ja eri energiasektoreiden hankkeita koskevat tiedot ovat unionin kannalta merkityksellisiä ja ne ovat tärkeitä tulevien investointien kannalta. Siksi on tarpeellista varmistaa, että komissiolle ilmoitetaan investointihankkeista, joihin liittyvät rakennus- tai käytöstäpoistamistyöt on aloitettu tai joiden osalta on tehty lopullinen investointipäätös.
(7)
Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 ja 42 artiklan mukaan yritysten on ilmoitettava investointihankkeistaan. Näitä tietoja on tarpeen täydentää investointihankkeiden toteutusta koskevalla säännöllisellä raportoinnilla. Tällainen lisäraportointi ei rajoita Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41-44 artiklan soveltamista. Yrityksille aiheutuvaa kaksinkertaista rasitusta olisi kuitenkin mahdollisuuksien mukaan vältettävä.
(8)
Jotta komissiolla olisi yhtenäinen näkemys unionin energiajärjestelmän tulevasta kehityksestä kokonaisuudessaan, investointihankkeita koskevien tietojen ilmoittamiselle on tarpeen olla olemassa yhdenmukaistettu kehys, joka perustuu niiden virallisten tietojen ajan tasalle saatettuun luokitukseen, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava.
(9)
Tätä varten jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle tiedot alueellaan suunnitteilla tai rakenteilla olevista energiainfrastruktuurin investointihankkeista, jotka liittyvät öljyn, maakaasun, sähkön, mukaan lukien uusiutuvista lähteistä peräisin oleva sähkö, hiilestä ja ruskohiilestä tuotettu sähkö sekä sähkön ja hyötylämmön yhteistuotanto, tuotantoon, siirtoon ja varastointiin, biopolttoaineiden tuotantoon sekä hiilidioksidin talteenottoon, siirtoon ja varastointiin. Jäsenvaltioiden olisi myös toimitettava komissiolle tiedot investointihankkeista, jotka koskevat sähkö- ja kaasuverkkojen yhteenliitäntöjä unionin ja kolmansien maiden välillä. Asianomaiset yritykset olisi velvoitettava ilmoittamaan kyseiset tiedot asianomaiselle jäsenvaltiolle.
(10)
Energia-alan investointihankkeiden toteutusaika huomioon ottaen olisi riittävää, että tiedot ilmoitetaan kahden vuoden välein.
(11)
Jotta vältettäisiin suhteettoman suuret hallinnolliset rasitteet ja jotta jäsenvaltioille ja yrityksille, etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille, aiheutuvat kustannukset pysyisivät mahdollisimman pieninä, tässä asetuksessa olisi annettava mahdollisuus vapauttaa jäsenvaltiot ja yritykset ilmoitusvelvollisuudesta sillä edellytyksellä, että komissiolle on jo toimitettu vastaavat tiedot unionin energia-alaa koskevien sellaisten säädösten nojalla, joilla pyritään saavuttamaan kilpailtuihin unionin energiamarkkinoihin, unionin energiajärjestelmän kestävyyteen ja unionin energiasaannin varmuuteen liittyvät tavoitteet. Olisi siksi vältettävä luomasta kolmannessa sähkön ja maakaasun sisämarkkinoita koskevassa paketissa esitettyjen ilmoitusvelvollisuuksien kanssa päällekkäisiä velvollisuuksia. Raportointirasitteen helpottamiseksi komission olisi tarjottava jäsenvaltioille tukea sen selventämiseksi, missä tapauksissa komissio katsoo, että sille muiden säädösten nojalla jo toimitetut tiedot täyttävät tämän asetuksen vaatimukset.
(12)
Komission ja erityisesti sen energiamarkkinoiden seurantakeskuksen olisi voitava toteuttaa kaikki tietojen käsittelemiseksi ja tietojen ilmoittamisen yksinkertaistamiseksi ja turvaamiseksi tarvittavat toimenpiteet ja erityisesti käyttää integroituja tietotekniikkavälineitä ja -menettelyjä, millä olisi taattava komissiolle ilmoitettujen tietojen luottamuksellisuus.
(13)
Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä jäsenvaltioissa säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (3), ja yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä komissiossa säädetään puolestaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 (4). Tämä asetus ei vaikuta kyseisiin säännöksiin.
(14)
Jäsenvaltioiden tai niiden valtuuttamien elinten ja komission olisi pidettävä kaupallisesti arkaluonteiset tiedot luottamuksellisina. Jäsenvaltioiden tai niiden valtuuttamien elinten olisi näin ollen koottava tällaiset tiedot yhteen kansallisella tasolla ennen kuin ne toimitetaan komissiolle, paitsi jos kyse on rajat ylittäviin siirtohankkeisiin liittyvistä tiedoista. Komission olisi tarvittaessa koottava nämä tiedot siten, että yksittäisiä yrityksiä koskevia tietoja ei paljasteta eivätkä ne ole pääteltävissä.
(15)
Komission ja erityisesti sen energiamarkkinoiden seurantakeskuksen olisi laadittava säännöllinen ja monialainen analyysi unionin energiajärjestelmän rakenteellisesta kehityksestä ja tulevaisuudennäkymistä ja tarvittaessa tarkemmin rajattu analyysi tämän energiajärjestelmän tietyistä näkökohdista. Tässä analyysissä olisi erityisesti parannettava energiavarmuutta määrittelemällä infrastruktuurin ja investointien mahdollisia puutteita energian kysynnän ja tarjonnan tasapainon suhteen. Analyysin olisi myös edistettävä unionin tasolla käytävää keskustelua energiainfrastruktuureista ja se olisi näin ollen toimitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja annettava niiden osapuolten käyttöön, joita asia koskee.
(16)
Investointisuunnitelmiaan laatiessaan pienet ja keskisuuret yritykset voivat hyödyntää komission monialaista analyysia ja komission tämän asetuksen nojalla julkistamia tietoja.
(17)
Komissiota voivat avustaa jäsenvaltioiden asiantuntijat tai ketkä tahansa muut pätevät asiantuntijat, millä edistetään yhteisen näkemyksen muodostamista mahdollisista infrastruktuurin puutteista ja niihin liittyvistä riskeistä ja lisätään avoimuutta tulevan kehityksen suhteen, mikä on erityisesti uusien markkinoille tulijoiden etujen mukaista.
(18)
Tämän asetuksen olisi korvattava neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 617/2010 (5), jonka Euroopan unionin tuomioistuin kumosi 6 päivänä syyskuuta 2012 (6) ja jonka vaikutukset määrättiin pysytettäväksi, kunnes uusi asetus tulee voimaan. Näin ollen tämän asetuksen voimaantulon myötä asetuksen (EU, Euratom) N:o 617/2010 kumoamista koskevan unionin tuomioistuimen määräyksen olisi tultava voimaan. Lisäksi neuvoston asetus (EY) N:o 736/96 (7), joka kumottiin kumotulla asetuksella (EU, Euratom) N:o 617/2010, olisi kumottava tällä asetuksella.
(19)
Komissiolle energiainfrastruktuuriin liittyvistä investointihankkeista tehtävien ilmoitusten muodosta ja teknisistä yksityiskohdista säädetään komission asetuksessa (EU, Euratom) N:o 833/2010 (8). Asetusta (EU, Euratom) N:o 833/2010 olisi sovellettava siihen saakka, kunnes sitä tarkistetaan tämän asetuksen hyväksymisen jälkeen.
(20)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tässä asetuksessa vahvistetaan yhteinen kehys komissiolle tehtäville ilmoituksille, jotka koskevat energiainfrastruktuuriin liittyviä investointihankkeita, joita toteutetaan öljyn, maakaasun ja sähkön - mukaan lukien uusiutuvista lähteistä peräisin oleva sähkö, hiilestä ja ruskohiilestä saatava sähkö sekä sähkön ja hyötylämmön yhteistuotanto - sektoreilla, sekä investointihankkeita, jotka liittyvät biopolttoaineiden tuotantoon sekä näiden sektoreiden tuottaman hiilidioksidin talteenottoon, siirtoon ja varastointiin.
2. Tätä asetusta sovelletaan liitteessä luetellun tyyppisiin investointihankkeisiin, joihin liittyvät rakennus- tai käytöstäpoistamistyöt on aloitettu tai joiden osalta on tehty lopullinen investointipäätös.
Jäsenvaltiot voivat lisäksi toimittaa arviotietoja tai alustavia tietoja liitteessä lueteltujen tyyppisistä investointihankkeista, joiden osalta rakennustöiden on suunniteltu alkavan viiden vuoden kuluessa tai joissa on kyseessä käytöstä poistaminen kolmen vuoden kuluessa, mutta joiden osalta ei ole vielä tehty lopullista investointipäätöstä.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
’infrastruktuurilla’ minkä tahansa tyyppistä laitosta tai laitoksen osaa, joka liittyy tuotantoon, siirtoon ja varastointiin, mukaan lukien unionin ja kolmansien maiden väliset yhteenliitännät;
2)
’investointihankkeilla’ hankkeita, joiden tarkoituksena on:
i)
uuden infrastruktuurin rakentaminen;
ii)
olemassa olevan infrastruktuurin muuntaminen tai uudenaikaistaminen tai sen kapasiteetin lisääminen tai pienentäminen;
iii)
olemassa olevan infrastruktuurin osittainen tai täydellinen käytöstä poistaminen;
3)
’lopullisella investointipäätöksellä’ yrityksen tasolla tehtyä päätöstä varata lopullisesti varat hankkeen investointivaiheeseen;
4)
’investointivaiheella’ vaihetta, jonka aikana rakentaminen tai käytöstä poistaminen tapahtuu ja jossa aiheutuu pääomakustannuksia; investointivaihe ei sisällä suunnitteluvaihetta,
5)
’suunnitteluvaiheella’ vaihetta, jonka aikana hankkeen toteuttamista valmistellaan ja johon sisältyvät tapauksen mukaan toteutettavuuden arviointi, valmistelevat ja tekniset tutkimukset sekä lupien hankkiminen ja jossa aiheutuu pääomakustannuksia;
6)
’rakenteilla olevilla investointihankkeilla’ investointihankkeita, joiden rakentaminen on alkanut ja jotka ovat aiheuttaneet pääomakustannuksia;
7)
’käytöstä poistamisella’ vaihetta, jossa infrastruktuuri poistetaan lopullisesti käytöstä;
8)
’tuotannolla’ sähköntuotantoa ja polttoaineiden, myös biopolttoaineiden, jalostusta;
9)
’siirrolla’ energialähteiden tai -tuotteiden tai hiilidioksidin siirtoa verkon kautta etenkin:
i)
putkistoissa, lukuun ottamatta tuotantovaiheen putkiverkkoa ja sitä putkistojen osaa, jota käytetään pääasiallisesti paikalliseen jakeluun; tai
ii)
yhteenliitetyissä siirtojännite- ja suurjännitejärjestelmissä, lukuun ottamatta järjestelmiä, joita käytetään pääasiallisesti paikalliseen jakeluun;
10)
’talteenotolla’ prosessia hiilidioksidin talteen ottamiseksi teollisuuslaitoksissa varastointia varten;
11)
’varastoinnilla’ energian tai energialähteiden pysyvää tai tilapäistä varastointia maanpäällisissä tai maanalaisissa infrastruktuureissa tai geologisilla varastointialueilla tai hiilidioksidin eristämistä maanalaisiin geologisiin muodostumiin;
12)
’yrityksellä’ sekä yksityistä että julkista luonnollista tai oikeushenkilöä, joka päättää investointihankkeesta tai toteuttaa sen;
13)
’energialähteellä’:
i)
primaarienergialähteitä, kuten öljyä, maakaasua ja hiiltä;
ii)
muunnettuja energialähteitä, kuten sähköä;
iii)
uusiutuvia energialähteitä, mukaan lukien vesivoima, biomassa, biokaasu, tuuli-, aurinko-, vuorovesi- ja aaltoenergia sekä geoterminen energia; ja
iv)
energiatuotteita, kuten jalostettuja öljytuotteita ja biopolttoaineita;
14)
’erityiselimellä’ elintä, jolle unionin energia-alaa koskevan säädöksen nojalla on annettu tehtäväksi sellaisten energiainfrastruktuuria koskevien unionin laajuisten monivuotisten verkoston kehittämis- ja investointisuunnitelmien valmistelu ja hyväksyminen, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 714/2009 (9) 4 artiklassa tarkoitettu sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalainen verkosto, jäljempänä ’Sähkö-ENTSO’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 (10) 4 artiklassa tarkoitettu kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalainen verkosto, jäljempänä ’Kaasu-ENTSO’;
15)
’koostetiedoilla’ yhden tai useamman jäsenvaltion tasolla koottuja tietoja.
3 artikla
Tietojen ilmoittaminen
1. Jäsenvaltioiden tai elinten, jotka jäsenvaltiot valtuuttavat hoitamaan tietojen keräämiseen ja raportointiin kuuluvia tehtäviä, on pidettävä tietojen keräämiseen ja raportointiin liittyvät rasitteet oikeasuhteisina sekä kerättävä kaikki tämän asetuksen nojalla vaaditut tiedot 1 päivästä tammikuuta 2015 lähtien ja sen jälkeen kahden vuoden välein.
Niiden on ilmoitettava tässä asetuksessa määritellyt tiedot ja asianmukaiset hanketiedot komissiolle vuonna 2015, joka on ensimmäinen raportointivuosi, ja sen jälkeen kahden vuoden välein. Ilmoitus on tehtävä koostetussa muodossa lukuun ottamatta rajat ylittäviä siirtohankkeita koskevia asianmukaisia tietoja.
Jäsenvaltioiden tai niiden valtuuttamien elinten on ilmoitettava koostetiedot ja asianmukaiset hanketiedot kyseessä olevan raportointivuoden heinäkuun 31 päivään mennessä.
2. Jäsenvaltiot tai niiden valtuuttamat elimet vapautetaan 1 kohdassa säädetyistä velvollisuuksista edellyttäen että, ja siinä määrin kuin, energia-alaa koskevan unionin säädöksen tai Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen nojalla
a)
asianomainen jäsenvaltio tai sen valtuuttama elin on jo toimittanut komissiolle tämän asetuksen nojalla vaadittuja tietoja vastaavat tiedot ja on ilmoittanut tietojen toimittamisen ajankohdan sekä sen, minkä säädöksen nojalla tiedot on ilmoitettu; tai
b)
erityiselimelle on annettu tehtäväksi laatia unionin tasolla energiainfrastruktuuriin tehtäviä investointeja koskeva monivuotinen investointisuunnitelma, ja se kerää tätä varten tämän asetuksen nojalla vaadittuja tietoja vastaavat tiedot. Tässä tapauksessa ja tämän asetuksen soveltamiseksi mainittu erityiselin ilmoittaa kaikki asiaan kuuluvat tiedot komissiolle.
4 artikla
Tietolähteet
Asianomaisten yritysten on ilmoitettava ennen kunkin raportointivuoden kesäkuun 1 päivää 3 artiklassa tarkoitetut tiedot niille jäsenvaltioille tai näiden valtuuttamille elimille, joiden alueella ne aikovat toteuttaa investointihankkeita. Ilmoitettujen tietojen on vastattava investointihankkeiden tilannetta asianomaisen raportointivuoden maaliskuun 31 päivänä.
Ensimmäistä kohtaa ei sovelleta yrityksiin, jos asianomainen jäsenvaltio päättää käyttää muita keinoja 3 artiklassa tarkoitettujen tietojen toimittamiseksi komissiolle, edellyttäen että toimitetut tiedot ovat vertailukelpoisia.
5 artikla
Ilmoituksen sisältö
1. Liitteessä luetellun tyyppisten investointihankkeiden osalta 3 artiklassa säädetyssä ilmoituksessa on mainittava soveltuvin osin:
a)
suunnitteilla tai rakenteilla olevan kapasiteetin määrä;
b)
suunnitteilla tai rakenteilla olevan infrastruktuurin tai kapasiteetin tyyppi ja keskeiset ominaispiirteet sekä tarvittaessa rajat ylittävien siirtohankkeiden sijainti;
c)
todennäköinen käyttöönottovuosi;
d)
käytettyjen energialähteiden tyyppi;
e)
laitokset, jotka pystyvät vastaamaan toimitusvarmuutta koskeviin ongelmatilanteisiin, kuten käänteiset virtaukset tai polttoaineen vaihtamisen mahdollistavat laitteet; ja
f)
hiilidioksidin talteenottojärjestelmien laitteet tai hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskevat jälkiasennusmahdollisuudet.
2. Ehdotetun kapasiteetin käytöstä poistamisen osalta 3 artiklassa säädetyssä ilmoituksessa on mainittava:
a)
kyseessä olevan infrastruktuurin laatu ja kapasiteetti; ja
b)
todennäköinen käytöstäpoistamisvuosi.
3. Edellä 3 artiklassa tarkoitetuissa ilmoituksissa on tarvittaessa ilmoitettava:
a)
sellaisen asennetun tuotanto-, siirto- ja varastointikapasiteetin kokonaismäärä, joka on käytössä kyseessä olevan raportointivuoden alussa tai jonka toiminta on keskeytetty yli kolmeksi vuodeksi; ja
b)
asiaan kuuluvat tiedot investointihankkeiden toteuttamisen viivästymisistä ja/tai esteistä, jos jäsenvaltioilla, niiden valtuuttamilla elimillä tai asianomaisella erityiselimellä on nämä tiedot.
6 artikla
Tietojen laatu ja julkisuus
1. Jäsenvaltioiden, niiden valtuuttamien elinten tai tilanteen mukaan erityiselinten on pyrittävä varmistamaan, että niiden komissiolle ilmoittamat tiedot ovat laadukkaita, merkityksellisiä, tarkkoja, selkeitä, ajantasaisia ja johdonmukaisia.
Jos erityiselimet huolehtivat ilmoittamisesta, tietojen mukana voidaan toimittaa asianmukaiset jäsenvaltioiden huomautukset.
2. Komissio voi julkaista tämän asetuksen mukaisesti toimitetut koostetiedot, etenkin 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa analyyseissä, edellyttäen että yksittäisiä yrityksiä ja laitoksia koskevia tietoja ei paljasteta eivätkä ne ole pääteltävissä.
3. Jäsenvaltioiden, niiden valtuuttamien elinten tai komission on kunkin pidettävä hallussaan olevat kaupallisesti arkaluonteiset tiedot luottamuksellisina.
7 artikla
Täytäntöönpanosäännökset
Komissio hyväksyy tässä asetuksessa vahvistetuissa rajoissa viimeistään 10 päivänä kesäkuuta 2014 tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta tarpeelliset säännökset, jotka koskevat 3 ja 5 artiklassa tarkoitettujen tietojen ilmoittamisen muotoa ja muita teknisiä yksityiskohtia. Siihen saakka sovelletaan asetusta (EU, Euratom) N:o 833/2010.
8 artikla
Tietojenkäsittely
Komissio vastaa sille tämän asetuksen mukaisesti toimitettujen energiainfrastruktuuria koskevien tietojen vastaanotossa, tallentamisessa ja käsittelyssä tarvittavien tietotekniikkaresurssien kehittämisestä, isännöinnistä, hallinnoinnista ja ylläpidosta.
Komissio varmistaa myös, että ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tietotekniikkaresurssien avulla taataan sille tämän asetuksen nojalla toimitettujen tietojen käsittelyn luottamuksellisuus.
9 artikla
Yksilöiden suojelu tietojen käsittelyssä
Tämä asetus ei rajoita unionin oikeuden soveltamista eikä sillä varsinkaan muuteta direktiivissä 95/46/EY säädettyjä jäsenvaltioiden velvoitteita niiden suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä eikä asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisia unionin toimielinten ja muiden elinten velvoitteita niiden käsitellessä henkilötietoja tehtäviensä yhteydessä.
10 artikla
Valvonta ja raportointi
1. Toimitettujen tietojen ja tarvittaessa muiden tietolähteiden, kuten komission ostamien tietojen, pohjalta ja ottaen huomioon asianmukaiset analyysit, kuten kaasun ja sähkön monivuotisen verkoston kehittämissuunnitelmat, komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja julkaisee joka toinen vuosi monialaisen analyysin unionin energiajärjestelmän rakenteellisesta kehityksestä ja tulevaisuudennäkymistä. Tällä analyysillä pyritään erityisesti:
a)
yksilöimään energiakysynnän ja -tarjonnan väliset mahdolliset tulevat puutteet, jotka ovat merkityksellisiä unionin energiapolitiikan kannalta, mukaan lukien energian sisämarkkinoiden toiminta, ja keskittymään mahdollisiin tuleviin puutteisiin ja vikoihin tuotanto- ja siirtoinfrastruktuurissa;
b)
määrittelemään investointien esteet ja edistämään parhaita toimintatapoja niiden voittamiseksi; ja
c)
lisäämään avoimuutta markkinatoimijoille ja mahdollisille markkinatulokkaille.
Komissio voi näiden tietojen pohjalta laatia myös tarpeellisiksi tai sopiviksi katsomiaan erityisanalyysejä.
2. Komissiota voivat avustaa edellä 1 kohdassa tarkoitettujen analyysien laadinnassa jäsenvaltioiden asiantuntijat ja/tai mitkä tahansa muut asiantuntijat tai ammatilliset yhdistykset, joilla on erityisosaamista kyseessä olevalta alalta.
Komissio antaa kaikille jäsenvaltioille tilaisuuden esittää huomautuksia analyysiluonnoksista.
3. Komissio keskustelee analyyseistä niiden osapuolten kanssa, joita asia koskee, kuten Sähkö-ENTSO, Kaasu-ENTSO, kaasualan koordinointiryhmä, sähköalan koordinointiryhmä ja öljyalan koordinointiryhmä.
11 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee uudelleen tämän asetuksen täytäntöönpanoa 31 päivänä joulukuuta 2016 ja esittää raportin tämän tarkastelun tuloksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Uudelleentarkastelussa komissio tarkastelee muun muassa:
a)
mahdollisuutta laajentaa tämän asetuksen soveltamisala koskemaan
i)
kaasun, öljyn ja hiilen tuotantoa;
ii)
paineistetun maakaasun terminaaleja;
iii)
muita sähkönvarastointityyppejä; ja
b)
mahdollista tarvetta alentaa uusiutuvan energian tuotantolaitoksiin sovellettavia kynnysarvoja.
Näitä mahdollisuuksia tarkastellessaan komissio ottaa huomioon, että on varmistettava tasapaino kasvaneen hallinnollisen rasitteen ja lisätietojen hankkimisesta saatavan hyödyn välillä.
12 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY) N:o 736/96 9 päivästä huhtikuuta 2014.
13 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 26 päivänä helmikuuta 2014.