NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 548/2014
ze dne 21. května 2014
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o malé, střední a velké výkonové transformátory
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise vypracovala přípravnou studii, v níž se analyzovaly environmentální a ekonomické aspekty transformátorů. Studie byla vypracována ve spolupráci se zúčastněnými a zainteresovanými stranami ze Společenství a její výsledky byly zveřejněny. Transformátory jsou považovány za výrobky spojené se spotřebou energie ve smyslu čl. 2 odst. 1 směrnice 2009/125/ES.
(2)
Ze studie vyplynulo, že energie ve fázi používání je nejvýznamnějším environmentálním aspektem, který lze řešit pomocí návrhu výrobku. Při výrobě transformátorů se používá značné množství surovin (měď, železo, pryskyřice, hliník), ale zdá se, že tržní mechanismy zajišťují přiměřenou likvidaci na konci životnosti, a proto není nutné stanovit související požadavky na ekodesign.
(3)
Požadavky na ekodesign stanovené v příloze I se vztahují na výrobky uvedené na trh nebo do provozu bez ohledu na místo jejich instalace. Tyto požadavky proto nelze činit závislými na způsobu, jakým je daný výrobek používán.
(4)
Transformátory se obvykle kupují na základě rámcových dohod. V této souvislosti se nákupem rozumí uzavření smlouvy s výrobcem o dodávce daného množství transformátorů. Má se za to, že smlouva vstoupila v platnost dnem, kdy ji smluvní strany podepsaly.
(5)
Na některé kategorie transformátorů by se toto nařízení nemělo vztahovat, a to kvůli jejich specifické funkci. Spotřeba energie a potenciál úspor těchto transformátorů je ve srovnání s jinými transformátory zanedbatelný.
(6)
Ústupky z hlediska právní úpravy se činí kvůli omezení hmotnosti pro montáž transformátorů na sloupy rozvodné sítě. Aby se zabránilo nesprávnému použití transformátorů vyráběných speciálně pro montáž na sloupy, měl by na nich být viditelný nápis „Pouze pro provoz na sloupu“, aby se usnadnila práce vnitrostátních orgánů pro dohled nad trhem.
(7)
Ústupky z hlediska právní úpravy jsou poskytovány, pokud jde o transformátory vybavené zařízením schopným plnit funkce regulace napětí pro integraci distribuované výroby energie z obnovitelných zdrojů do distribuční soustavy. Tyto ústupky by měly být postupně ukončeny v souvislosti s tím, jak bude tato vznikající technologie dozrávat a budou k dispozici normy měření, které umožní oddělit ztráty spojené s jádrovým transformátorem od ztrát spojených se zařízením plnícím doplňkové funkce.
(8)
Požadavky na ekodesign, pokud jde o energetickou účinnost středních výkonových transformátorů a o energetickou účinnost velkých výkonových transformátorů by měly být stanoveny s ohledem na harmonizaci požadavků na ekodesign těchto přístrojů v celém Společenství. Tyto požadavky by rovněž přispěly k účinnému fungování vnitřního trhu a k lepšímu environmentálnímu profilu členských států.
(9)
Stanovení požadavků na ekodesign pro střední a velké výkonové transformátory je rovněž nezbytné k tomu, aby na trh více pronikly technologie a konstrukční varianty zlepšující jejich energetickou účinnost nebo výkon. Celkové ztráty všech transformátorů v zemích EU27 v roce 2008 dosáhly 93,4 TWh/rok. Potenciál ke zlepšení nákladové efektivnosti prostřednictvím účinnější konstrukce se odhaduje na asi 16,2 TWh/rok v roce 2025, což odpovídá 3,7 milionu tun emisí C02.
(10)
Je nezbytné zajistit postupný vstup požadavků na ekodesign v platnost s cílem poskytnout výrobcům přiměřený časový rámec pro konstrukční změny jejich výrobků. Lhůty pro tyto požadavky by měly být stanoveny s ohledem na dopady na náklady pro výrobce, zejména pro malé a střední podniky, a zároveň tak, aby se zajistilo včasné dosažení cílů politiky.
(11)
S cílem umožnit efektivní provádění nařízení se vnitrostátním regulačním orgánům důrazně doporučuje zohlednit dopad minimálních požadavků na energetickou účinnost na počáteční náklady u transformátoru a umožnit instalaci účinnějších transformátorů, než nařízení požaduje, kdykoli je to ekonomicky odůvodněné z hlediska celého životního cyklu, včetně přiměřeného vyhodnocení snížení ztrát.
(12)
Pro snazší kontrolu shody by měli výrobci poskytovat údaje v technické dokumentaci uvedené v přílohách IV a V směrnice 2009/125/ES.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění na trh nebo do provozu výkonových transformátorů s minimálním výkonem 1 kVA používaných v elektrických přenosových a distribučních sítích o kmitočtu 50 Hz nebo pro průmyslové aplikace. Nařízení je použitelné pouze pro transformátory zakoupené po vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Toto nařízení se nevztahuje na transformátory speciálně konstruované a užívané pro tyto aplikace:
-
přístrojové transformátory, speciálně konstruované k napájení měřicích přístrojů, elektroměrů, relé a dalších podobných přístrojů;
-
transformátory s nízkonapěťovými vinutími speciálně konstruované pro použití s usměrňovači k zajištění stejnosměrného napájení;
-
transformátory speciálně konstruované k přímému připojení k peci;
-
transformátory speciálně konstruované pro zařízení na moři a plovoucí zařízení na moři;
-
transformátory speciálně konstruované pro mobilní tísňová zařízení;
-
transformátory a autotransformátory speciálně konstruované pro železniční napájecí systémy;
-
uzemňovací transformátory, tj. třífázové transformátory, které mají poskytnout nulový bod pro účely uzemnění sítě;
-
trakční transformátory namontované na kolejových vozidlech, tj. transformátory připojené k trolejovému vedení střídavého nebo stejnosměrného proudu, a to přímo nebo prostřednictvím převodníku, který se používá v pevných zařízeních železničních aplikací;
-
zapalovací transformátory, speciálně konstruované k zapalování třífázových indukčních motorů k vyloučení prudkých poklesů napájecího napětí;
-
zkušební transformátory, speciálně konstruované k použití v elektrickém obvodu k vytvoření proudu o specifickém napětí nebo proudu pro účely zkoušení elektrických zařízení;
-
svařovací transformátory, speciálně konstruované pro použití v zařízeních pro obloukové svařování nebo zařízeních pro odporové svařování;
-
transformátory, které jsou speciálně konstruovány pro zařízení do výbušného prostředí a hlubinnou těžbu (2);
-
transformátory, které jsou speciálně konstruovány pro použití v hluboké vodě (ponořené);
-
transformátory pro rozhraní o středním až středním napětí, do 5 MVA;
-
velké výkonové transformátory, prokáže-li se, že pro konkrétní použití nejsou dostupné technicky proveditelné alternativy, které by splňovaly požadavky minimální účinnosti stanovené tímto nařízením;
-
velké výkonové transformátory, které jsou identickou náhradou stávajících velkých výkonových transformátorů ve stejném fyzickém umístění/instalaci, pokud tohoto nahrazení nelze dosáhnout bez neúměrných nákladů spojených s jejich přepravou a/nebo instalací;
kromě požadavků na informace o výrobcích a technickou dokumentaci uvedených v příloze I bodech 3 a 4.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení a jeho příloh se rozumí:
1)
„výkonovým transformátorem“ statické zařízení se dvěma nebo více vinutími, které pomocí elektromagnetické indukce mění systém střídavého napětí a proudu na jiný systém střídavého napětí a proudu obvykle s jinými hodnotami a ve stejném kmitočtu za účelem přenosu elektrické energie;
2)
„malým výkonovým transformátorem“ výkonový transformátor s nejvyšším napětím pro zařízení nepřesahujícím 1,1 kV;
3)
„středním výkonovým transformátorem“ výkonový transformátor s nejvyšším napětím pro zařízení vyšším než 1,1 kV, ale nepřesahujícím 36 kV a jmenovitým výkonem rovným 5 kVA nebo vyšším, avšak nižším než 40 MVA bez ohledu na nejvyšší napětí pro zařízení;
4)
„velkým výkonovým transformátorem“ výkonový transformátor s nejvyšším napětím pro zařízení přesahujícím 36 kV a jmenovitým výkonem rovným 5 kVA nebo vyšším nebo jmenovitým výkonem rovným 40 MVA nebo vyšším bez ohledu na nejvyšší napětí pro zařízení;
5)
„transformátorem ponořeným do kapaliny“ výkonový transformátor, v němž jsou magnetický obvod a vinutí ponořeny do kapaliny;
6)
„transformátorem suchého typu“ výkonový transformátor, v němž nejsou magnetický obvod a cívky ponořeny do izolační kapaliny;
7)
„středním výkonovým transformátorem montovaným na sloup“ výkonový transformátor se jmenovitým výkonem do 315 kVA vhodný pro venkovní použití a určený k montáži na podpůrné konstrukce nadzemního elektrického vedení;
8)
„distribučním transformátorem k regulaci napětí“ střední výkonový transformátor vybavený dalšími díly, uvnitř nebo vně nádoby transformátoru, k automatickému ovládání vstupního nebo výstupního napětí pro účely regulace zatěžovacího napětí;
9)
„vinutím“ soubor závitů, jež tvoří elektrický obvod spojený s jedním z napětí určených pro transformátor;
10)
„jmenovitým napětím vinutí“ (Ur) vyčleněné napětí, které má být použito nebo vyvinuto za stavu bez zatížení mezi svorkami vinutí bez odboček nebo vinutí s odbočkami připojeného k hlavní odbočce;
11)
„vysokonapěťovým vinutím“ vinutí s nejvyšším jmenovitým napětím;
12)
„nejvyšším napětím pro zařízení“ (Um) vztahujícím se na vinutí transformátoru nejvyšší efektivní hodnota (RMS) napětí mezi dvěma fázemi v třífázovém systému, pro který je vinutí transformátoru konstruováno s ohledem na svou izolaci;
13)
„jmenovitým výkonem“ (Sr) konvenční hodnota zdánlivého výkonu přiřazeného k vinutí, která společně se jmenovitým napětím vinutí určuje jeho jmenovitý proud;
14)
„ztrátou pod zatížením“ (Pk) činný výkon pohlcený při jmenovitém kmitočtu a referenční teplotě spojené s dvojicí vinutí, proudí-li jmenovitý proud (proud odbočky) síťovou svorkou (síťovými svorkami) jednoho z vinutí a svorky ostatních vinutí jsou v krátkém spojení s jakýmkoli vinutím opatřeným odbočkami napojenými na jeho hlavní odbočku, zatímco další vinutí, pokud existují, jsou v otevřeném obvodu;
15)
„ztrátou při chodu naprázdno“ (Po) činný výkon pohlcený při jmenovitém kmitočtu, když je transformátor uveden pod napětí a sekundární obvod je otevřen. Zapínací napětí je jmenovité napětí, a je-li vinutí pod napětím vybaveno odbočkou, je napojeno na jeho hlavní odbočku.
16)
„indexem špičkové účinnosti“ (PEI) maximální hodnota poměru přenášeného zdánlivého výkonu transformátoru po odečtení elektrické ztráty k přenášenému zdánlivému výkonu transformátoru.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Malé výkonové transformátory, střední výkonové transformátory a velké výkonové transformátory musí splňovat požadavky na ekodesign uvedené v příloze I.
Článek 4
Posuzování shody
Posuzování shody se provede použitím postupu interní kontroly návrhu stanoveného v příloze IV směrnice 2009/125/ES nebo postupu systému řízení stanoveného přílohou V uvedené směrnice.
Článek 5
Ověřovací postup pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států ověřovací postup popsaný v příloze III tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty pro transformátory s nejlepšími výkonovými parametry, které jsou technologicky možné v době přijetí tohoto nařízení, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 7
Přezkum
Nejpozději tři roky poté, co toto nařízení vstoupí v platnost, Komise je přezkoumá s ohledem na technologický pokrok a výsledky tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Tento přezkum posoudí přinejmenším tyto otázky:
-
možnost stanovit minimální hodnoty indexu špičkové účinnosti pro všechny střední výkonové transformátory, včetně těch o jmenovitém výkonu nižším než 3 150 kVA;
-
možnost oddělit ztráty spojené s jádrovým transformátorem od ztrát spojených se zařízeními plnícími funkce regulace napětí, pokud je tomu tak;
-
vhodnost stanovení požadavků minimální energetické výkonnosti pro jednofázové výkonové transformátory, jakož i pro malé výkonové transformátory;
-
zda jsou ústupky u transformátorů montovaných na sloupy a u zvláštních kombinací napětí vinutí pro střední výkonové transformátory i nadále vhodná;
-
možnost zahrnout jiné dopady na životní prostředí, než které jsou způsobeny spotřebou energie ve fázi užívání.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. května 2014.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 548/2014,
annettu 21 päivänä toukokuuta 2014,
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanosta pienten, keskikokoisten ja suurten muuntajien osalta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,
on kuullut ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumia
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Komissio on tehnyt taustaselvityksen, jossa analysoidaan muuntajiin liittyviä taloudellisia ja ympäristönäkökohtia. Selvitys laadittiin yhdessä unionin alueen sidosryhmien ja asianomaisten osapuolten kanssa ja sen tulokset on asetettu julkisesti saataville. Muuntajat katsotaan direktiivin 2009/125/EY 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi energiaan liittyviksi tuotteiksi.
(2)
Selvitys osoitti, että käyttövaiheessa kuluva energia on merkittävin ympäristönäkökohta, johon tuotesuunnittelulla voidaan vaikuttaa. Muuntajien valmistuksessa käytetään huomattava määrä raaka-aineita (kuparia, rautaa, hartsia ja alumiinia), mutta markkinamekanismit näyttävät takaavan niiden asianmukaisen loppukäsittelyn, minkä vuoksi niitä koskevien ekosuunnitteluvaatimusten laatiminen ei ole välttämätöntä.
(3)
Liitteessä I asetettuja ekosuunnitteluvaatimuksia sovelletaan tuotteisiin, jotka on saatettu markkinoille tai otettu käyttöön niiden asennuspaikasta riippumatta. Näin ollen vaatimukset eivät voi olla riippuvaisia sovelluskohteesta, jossa tuotetta käytetään.
(4)
Muuntajat hankitaan yleensä puitesopimusten mukaisesti. Tässä yhteydessä hankkimisella tarkoitetaan sopimuksen tekemistä valmistajan kanssa tietyn muuntajamäärän toimittamisesta. Sopimuksen katsotaan tulleen voimaan päivänä, jona osapuolet ovat sen allekirjoittaneet.
(5)
Jotkin muuntajatyypit on jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle niiden käyttötarkoituksen vuoksi. Tällaisten muuntajien energiankulutus ja säästöpotentiaali ovat vähäiset muihin muuntajiin nähden.
(6)
Sääntelyä koskevia helpotuksia myönnetään ilmajohdon pylväisiin asennettaville muuntajille niiden painorajoitusten vuoksi. Pylväisiin asennettavaksi suunniteltujen muuntajien väärinkäytön välttämiseksi ja markkinoita valvovien kansallisten viranomaisten työn helpottamiseksi tällaisissa muuntajissa olisi oltava näkyvä merkintä ”Vain pylväsasennukseen”.
(7)
Sääntelyä koskevia helpotuksia myönnetään myös muuntajille, joissa on jännitettä stabilisoiva laitteisto, jonka avulla uusiutuvista lähteistä saatava hajautettu tuotanto voidaan liittää jakeluverkkoon. Tällaiset helpotukset olisi poistettava käytöstä asteittain sitä mukaa, kun uusi tekniikka vakiintuu ja käyttöön tulee mittausstandardeja, joilla varsinaiseen muuntajaan liittyvä häviö voidaan erottaa häviöstä, joka liittyy lisätoimintoja suorittavaan laitteistoon.
(8)
Keskikokoisten muuntajien energiatehokkuutta tai hyötysuhdetta ja suurten muuntajien energiatehokkuutta koskevien ekologisen suunnittelun vaatimusten määrittelyssä olisi pyrittävä yhdenmukaistamaan näiden laitteiden ekologisen suunnittelun vaatimuksia kaikkialla unionin alueella. Yhdenmukaiset vaatimukset edistäisivät lisäksi sisämarkkinoiden toimintaa ja jäsenvaltioiden ympäristötehokkuutta.
(9)
Keskikokoisia ja suuria muuntajia koskevien ekologisen suunnittelun vaatimusten määritteleminen on tarpeen myös energiatehokkuutta tai hyötysuhdetta parantavien tekniikoiden ja suunnitteluratkaisujen markkinoille pääsyn helpottamiseksi. EU:n 27 jäsenvaltiossa vuonna 2008 käytössä olleiden muuntajien kokonaishäviö oli 93,4 TWh vuodessa. Hyötysuhdetta parantamalla voitaisiin arvioiden mukaan kustannustehokkaasti saavuttaa noin 16,2 TWh:n säästö vuodessa vuonna 2025, mikä vastaa noin 3,7 Mt:n hiilidioksidipäästöjä.
(10)
Ekologisen suunnittelun vaatimusten voimaantulo on toteutettava asteittain, jotta valmistajat saavat riittävästi aikaa suunnitella tuotteensa uudelleen. Vaatimusten täytäntöönpanon aikarajaa määritettäessä on huomioitava valmistajille ja erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille aiheutuvien kustannusten vaikutukset mutta huolehdittava samalla tavoitteiden oikea-aikaisesta toteutumisesta.
(11)
Jotta asetuksen täytäntöönpano tapahtuisi tehokkaasti, kansallisia sääntelyviranomaisia kehotetaan voimakkaasti huomioimaan hyötysuhteen vähimmäisvaatimusten vaikutus muuntajan alkukustannuksiin ja mahdollistamaan hyötysuhteeltaan asetuksen vaatimuksia parempien muuntajien asentaminen silloin, kun se on taloudellisesti perusteltua koko elinkaarta tarkasteltaessa ja asianmukaisen häviöiden arvioinnin perusteella.
(12)
Vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen helpottamiseksi valmistajia olisi pyydettävä toimittamaan direktiivin 2009/125/EY liitteissä IV ja V tarkoitetussa teknisessä dokumentaatiossa tarvittavat tiedot.
(13)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2009/125/EY 19 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tällä asetuksella vahvistetaan ekosuunnitteluvaatimukset sellaisten muuntajien markkinoille saattamiselle ja käyttöön ottamiselle, joiden vähimmäisteho on 1 kVA ja joita käytetään 50 Hz:n sähkönsiirrossa ja jakeluverkoissa tai teollisissa sovelluksissa. Asetusta sovelletaan vain muuntajiin, jotka on hankittu asetuksen voimaantulon jälkeen.
2. Asetusta ei sovelleta muuntajiin, jotka on suunniteltu ja joita käytetään seuraaviin sovelluksiin:
-
mittamuuntajat, jotka on suunniteltu syöttämään virtaa mittauslaitteille, mittareille, releille ja muille samankaltaisille laitteille,
-
muuntajat, joiden pienjännitekäämi on suunniteltu käytettäviksi tasasuuntaajan kanssa tasavirran tuottamiseksi,
-
muuntajat, jotka on suunniteltu kytkettäviksi suoraan uuniin,
-
muuntajat, jotka on suunniteltu merialuesovelluksiin ja kelluviin merialuesovelluksiin,
-
muuntajat, jotka on suunniteltu varajärjestelmiin,
-
muuntajat ja säästömuuntajat, jotka on suunniteltu rataverkon syöttöjärjestelmiin,
-
maadoitusmuuntajat, toisin sanoen kolmivaihemuuntajat, joiden on tarkoitus tarjota neutraalipiste järjestelmän maadoittamista varten,
-
rautatiekalustoon asennetut syöttömuuntajat, toisin sanoen muuntajat, jotka on kytketty vaihto- tai tasavirtaiseen ilmajohtoon joko suoraan tai muuntimen välityksellä ja joita käytetään rautatiekaluston kiinteissä sovelluksissa,
-
käynnistysmuuntajat, jotka on suunniteltu kolmivaiheisten epätahtimoottoreiden käynnistämiseen syöttöjännitteen laskujen estämiseksi,
-
testimuuntajat, jotka on suunniteltu käytettäviksi virtapiirissä tietyn jännitteen tai virran tuottamiseksi sähkölaitteiden testaamista varten,
-
hitsausmuuntajat, jotka on suunniteltu käytettäviksi kaarihitsauslaitteissa tai vastushitsauslaitteissa,
-
muuntajat, jotka on suunniteltu räjähdyksen kestäviin tai maanalaisiin kaivostoiminnan sovelluksiin (2),
-
muuntajat, jotka on suunniteltu vedenalaisiin sovelluksiin,
-
keskijännitteen välimuuntajat 5 MVA:han asti,
-
suuret muuntajat, mikäli on osoitettu, että tiettyyn sovellukseen ei ole saatavilla teknisesti toteutuskelpoisia vaihtoehtoja tässä asetuksessa vaaditun vähimmäishyötysuhteen saavuttamiseksi,
-
suuret muuntajat, jotka ovat vaihto-osia samassa paikassa tai asennuskohteessa sijaitseville samanlaisille suurille tehomuuntajille, jos vaihtoa ei voida toteuttaa ilman kohtuuttomia kuljetus- ja/tai asennuskustannuksia,
muutoin kuin liitteessä I olevissa 3 ja 4 kohdassa vahvistettujen, tuotetietoja ja teknistä dokumentaatiota koskevien vaatimusten osalta.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa ja sen liitteissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:
1)
’Muuntajalla’ tarkoitetaan staattista laitetta, jossa on yksi tai useampia käämejä, jotka sähkömagneettisen induktion välityksellä muuntavat tietyn järjestelmän mukaisen vaihtojännitteen ja vaihtovirran toisen järjestelmän mukaiseen, yleensä arvoltaan erisuuruiseen ja samantaajuiseen vaihtojännitteeseen ja vaihtovirtaan sähkövirran siirtämistä varten.
2)
’Pienellä muuntajalla’ tarkoitetaan muuntajaa, jonka suurin käyttöjännite on enintään 1,1 kV.
3)
’Keskikokoisella muuntajalla’ tarkoitetaan muuntajaa, jonka suurin käyttöjännite on yli 1,1 kV mutta korkeintaan 36 kV ja jonka nimellisteho on vähintään 5 kVA mutta pienempi kuin 40 MVA.
4)
’Suurella muuntajalla’ tarkoitetaan muuntajaa, jonka suurin käyttöjännite on yli 36 kV ja nimellisteho vähintään 5 kVA tai jonka nimellisteho on vähintään 40 MVA riippumatta siitä, mikä on suurin käyttöjännite.
5)
’Neste-eristeisellä muuntajalla’ tarkoitetaan muuntajaa, jonka magneettipiiri ja käämit on upotettu nesteeseen.
6)
’Kuivaeristeisellä muuntajalla’ tarkoitetaan muuntajaa, jonka magneettipiiriä ja käämejä ei ole upotettu eristävään nesteeseen.
7)
’Keskikokoisella pylväsmuuntajalla’ tarkoitetaan muuntajaa, jonka nimellisteho on enintään 315 kVA ja joka soveltuu ulkokäyttöön ja on suunniteltu asennettavaksi ilmajohtolinjojen tukipylväisiin.
8)
’Jännitettä sääntelevällä jakelumuuntajalla’ tarkoitetaan keskikokoista muuntajaa, jossa on muuntaja-astian sisä- tai ulkopuolella lisäosia, joilla hallitaan automaattisesti muuntajan otto- ja antojännitettä kuormitusjännitteen sääntelemiseksi.
9)
’Käämillä’ tarkoitetaan kierroksia, jotka muodostavat muuntajan jompaakumpaa jännitettä vastaavan virtapiirin.
10)
’Käämin nimellisjännitteellä’ (Ur) tarkoitetaan jännitettä, jolle laite on rakennettu tai jonka on tarkoitus syntyä tyhjäkäynnillä väliotottoman käämin napojen välillä tai perusasentoon kytketyn väliottoisen käämin napojen välillä.
11)
’Ylijännitekäämillä’ tarkoitetaan käämiä, jolla on korkein nimellisjännite.
12)
’Suurimmalla käyttöjännitteellä’ (Um) tarkoitetaan muuntajan käämiin kolmivaiheisessa järjestelmässä kohdistuvaa suurinta vaiheiden välistä tehollisjännitettä, jolle muuntajan käämi on suunniteltu eristyksen osalta.
13)
’Nimellisteholla’ (Sr) tarkoitetaan käämille annettua näennäistehon sovittua arvoa, joka määrää yhdessä käämien nimellisjännitteen kanssa sen nimellisvirran.
14)
’Kuormitushäviöllä’ (Pk) tarkoitetaan käämipariin liittyvää, nimellistaajuudella ja vertailulämpötilassa absorboituvaa aktiivista tehoa, kun nimellisvirta (säätöasennon virta) virtaa yhden käämin vaiheliittimestä tai -liittimistä ja toisten käämien liittimet ovat oikosulussa käämien kanssa, jotka on asennettu sen perusasentoon kytkettyihin asentoihin, ja kun muut mahdolliset käämit ovat tyhjäkäynnillä.
15)
’Tyhjäkäyntihäviöllä’ (Po) tarkoitetaan aktiivista tehoa, joka absorboituu nimellistaajuudella, kun muuntajaan kytketään virta ja toisiopiiri on avoinna. Kytketty jännite on nimellisjännite, ja jos virroitettu käämi on varustettu väliotolla, se on kytketty perusasentoon.
16)
’Huippuhyötysuhdeindeksillä’ (PEI) tarkoitetaan muuntajan siirretyn näennäistehon, josta on vähennetty sähköhäviö, ja muuntajan siirretyn näennäistehon välisen suhteen enimmäisarvoa.
3 artikla
Ekosuunnitteluvaatimukset
Pienten muuntajien, keskikokoisten muuntajien ja suurten muuntajien on täytettävä liitteessä I vahvistetut ekosuunnitteluvaatimukset.
4 artikla
Vaatimustenmukaisuuden arviointi
Vaatimustenmukaisuuden arviointi suoritetaan noudattaen direktiivin 2009/125/EY liitteessä IV vahvistettua sisäisen suunnittelun valvontamenettelyä tai mainitun direktiivin liitteessä V vahvistettua hallintajärjestelmämenettelyä.
5 artikla
Tarkastusmenettely markkinavalvontaa varten
Suorittaessaan direktiivin 2009/125/EY 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja markkinavalvontatarkastuksia jäsenvaltioiden viranomaisten on noudatettava tämän asetuksen liitteessä III kuvattua tarkastusmenettelyä.
6 artikla
Ohjeelliset viitearvot
Liitteessä IV annetaan tämän asetuksen hyväksymisajankohtana käytettävän tekniikan mukaisia suorituskyvyltään parhaita mahdollisia muuntajia koskevat ohjeelliset viitearvot.
7 artikla
Uudelleentarkastelu
Viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta komissio tarkastelee sitä uudelleen tekniikan kehityksen valossa ja esittää uudelleentarkastelun tulokset kuulemisfoorumille. Tarkastelussa on huomioitava ainakin seuraavat seikat:
-
mahdollisuudet asettaa huippuhyötysuhdeindeksin vähimmäisarvoja kaikille keskikokoisille muuntajille, myös sellaisille, joiden nimellisteho on alle 3 150 kVA,
-
mahdollisuudet erottaa varsinaiseen muuntajaan liittyvät häviöt häviöistä, jotka liittyvät muihin jännitettä sääteleviin osiin, mikäli tällaisia osia on,
-
mahdollisuudet asettaa vähimmäistehovaatimukset yksivaiheisille muuntajille sekä pienille muuntajille,
-
ovatko pylväsmuuntajille ja keskikokoisten muuntajien käämijännitteiden eri yhdistelmille myönnetyt helpotukset edelleen perusteltuja,
-
mahdollisuudet kattaa muitakin kuin energiankulutukseen liittyviä käytönaikaisia ympäristövaikutuksia.
8 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 21 päivänä toukokuuta 2014.