PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.
(8)
Žádný dovozce se nepřihlásil.
(9)
Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Německo
b)
Vyvážející výrobce v ČLR
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.
(14)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecné poznámky
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.
(16)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.
2. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(17)
Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.
a) Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí
(18)
Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.
(19)
Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.
(20)
Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.
(21)
Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.
(22)
Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.
(23)
Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003-2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.
b) Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích
(25)
Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.
(26)
U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.
(27)
Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.
(28)
Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.
c) Atraktivita trhu Unie
(29)
Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.
(30)
Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.
(31)
Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.
(32)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.
(33)
Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.
d) Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(34)
Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.
(35)
Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(36)
Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
e) Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(38)
Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.
(39)
Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(40)
V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.
(41)
Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(42)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.
(43)
Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba (t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR
(44)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(45)
Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.
(46)
Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.
5. Dovoz z jiných třetích zemí
(47)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.
Tabulka 2
Dovoz z jiných třetích zemí
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Turecko
Objem dovozu (v tunách)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena (v EUR za tunu)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podíl na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tunách)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena (v EUR za tunu)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podíl na trhu
Index
100
88
100
68
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v tunách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena (v EUR za tunu)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podíl na trhu
Index
100
80
76
65
Třetí země celkem
Objem dovozu (v tunách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena (v EUR za tunu)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podíl na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(49)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
6.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 3
Celková výroba v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(51)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009-2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:
Tabulka 4
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.3 Zásoby
(52)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.
Tabulka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.4 Objem prodeje
(53)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.5 Podíl na trhu
(54)
Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 7
Podíl na trhu Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC
6.6 Růst
(55)
Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost a produktivita
(56)
Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Index zaměstnanců
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.8 Jednotkové prodejní ceny
(57)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.
Tabulka 9
Jednotková cena prodeje v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.9 Ziskovost
(58)
V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.
Tabulka 10
Ziskovost
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.10 Investice a návratnost investic
(59)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.
(60)
Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.
Tabulka 11
Investice a návratnost investic
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice
100
71
110
99
Návratnost investic
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(61)
Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.
Tabulka 12
Peněžní tok
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.12 Mzdy
(62)
I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.
6.13 Velikost dumpingového rozpětí
(63)
Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.
6.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(64)
Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(65)
Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(66)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(67)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(68)
Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.
2. Volná kapacita v ČLR
(69)
Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.
(70)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.
(71)
I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20-25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.
3. Vývoz z ČLR
(72)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.
(73)
S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.
(74)
Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.
4. Závěr
(75)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(76)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(77)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(78)
V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(79)
Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(80)
Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.
5. Závěr
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(83)
Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.
(84)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd
24,5 %
A821
Všechny ostatní společnosti
71,8 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1343/2013,
annettu 12 päivänä joulukuuta 2013,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1184/2007 (2) otettiin käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Taiwanista ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’ ja ’alkuperäiset toimenpiteet’. Toimenpiteet toteutettiin Kiinan osalta 71,8 prosentin suuruisen arvotullin muodossa kaikkien muiden paitsi kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joille myönnettiin yksilöllinen tulli.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(2)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä10 päivänä lokakuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (3), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Kiinasta peräisin olevien persulfaattien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
(3)
Tarkastelu pantiin vireille sen jälkeen, kun kaksi eurooppalaista tuottajaa (RheinPerChemie GmbH & Co. KG ja United Initiators GmbH & Co. KG), jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, oli esittänyt asiaa koskevan perustellun pyynnön sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa 100 prosenttia persulfaattien tuotannosta unionissa.
(4)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.
3. Tutkimus
3.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(5)
Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2009 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
3.2 Tutkimuksen osapuolet
(6)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, mahdollisissa vertailumaissa toimiville tuottajille ja Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(7)
Koska tutkimuksessa oli potentiaalisesti mukana huomattava määrä Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(8)
Yksikään tuoja ei ilmoittautunut.
(9)
Vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja vastasi kyselyyn. Sen vuoksi vientiä harjoittavista tuottajista ei ollut tarpeen valita otosta.
(10)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin kahdelta unionin tuottajalta, yhdeltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja yhdeltä tuottajalta Turkista, jota pidettiin mahdollisena vertailumaana.
(11)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Saksa
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Saksa
b)
Vientiä harjoittava tuottaja Kiinassa
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd, Shanghai (4)
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(12)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli peroksosulfaatit (persulfaatit), myös kaliumperoksomonosulfaatit, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2833 40 00 ja ex 2842 90 80, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(13)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään initiaattorina tai hapettavana aineena monissa sovelluksissa. Esimerkkejä ovat käyttö polymerisaation initiaattorina polymeerien tuotannossa, syövytteenä painettujen piirilevyjen tuotannossa, hiuskosmetiikassa, tekstiilien suunnittelussa, paperintuotannossa sekä hammasproteesien puhdistusaineena ja desinfiointiaineena.
(14)
Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella ja unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Yleisiä huomioita
(15)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, esiintyikö polkumyyntiä tutkimuksen tekohetkellä ja olisiko todennäköistä, että polkumyynti jatkuisi tai toistuisi, mikäli tiettyjen Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyisi.
(16)
Kuten edellä 9 kappaleessa selitetään, vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja teki tutkimuksessa yhteistyötä, ja se ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten jäljempänä 22 kappaleessa mainitaan ja myöhemmin 51-53 kappaleessa yksityiskohtaisemmin selitetään, tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla periaatteessa koko Kiinasta tuleva tuonti oli peräisin yhdeltä viejältä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä ja joka ei ole tämän tarkastelun kohteena. Näin olleen polkumyynnistä ei pystytty tässä tapauksessa tekemään analyysiä.
2. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
(17)
Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä arvioitaessa otettiin huomioon yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat tiedot, perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti kerätyt tiedot ja yhteistyöstä kieltäytyneistä vientiä harjoittavista tuottajista käytettävissä olevat tiedot. Käytettävissä olevilla tiedoilla tarkoitetaan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä olevia tietoja, Amerikan yhdysvaltojen, jäljempänä ’Yhdysvallat’, maaliskuussa 2013 käynnistämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (5) yhteydessä julkaistuja tietoja, komission käytettävissä olevia tilastoja eli perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisia jäsenvaltioiden kuukausittain toimittamia tietoja (14 artiklan 6 kohdan mukaiset tiedot) ja Eurostatin tuontitietoja.
a) Kiinasta ja muista kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin hinnat ja määrät
(18)
Tutkimuksessa käytettävissä olevista tiedoista kävi ilmi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla periaatteessa koko Kiinasta tuleva tuonti oli peräisin yhdeltä kiinalaiselta viejältä (6), jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Tähän tuontiin ei sen vuoksi sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä. Kyseisellä ajanjaksolla kyseisen tuonnin hinnat olivat unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmat.
(19)
Vaikka Kiinasta unioniin tulevan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujaksolla 29 prosenttia, ne olivat silti alhaiset ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla nousivat niin ikään mutta vähemmän, vain 7 prosenttia.
(20)
Ainoa yhteistyössä toiminut kiinalainen viejä, johon sovelletaan voimassa olevia polkumyyntitulleja, ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että se vei tuotetta polkumyynnillä kolmansien maiden markkinoille ja että sen hinnat olivat vielä alhaisemmat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat unionin markkinoilla tällä hetkellä. Tämä on merkki siitä, että kiinalaiset viejät jatkavat polkumyyntiä ja että niiden hinnat ovat alhaiset.
(21)
Unionin markkinoille tuotetta tuodaan lähinnä kolmesta maasta. Kiinan, Turkin ja Yhdysvaltojen kunkin markkinaosuus on noin 8-10 prosenttia, ja kahden unionin tuottajan markkinaosuus on noin 65-75 prosenttia. Tutkimuksessa todettiin, että Yhdysvallat tuo tuotetta edelleen unionin markkinoille ja että sen osuus koko tuonnista oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin kolmannes. Yhdysvaltojen tuontihinnat olivat keskimäärin 10 prosenttia korkeammat kuin Kiinan tuontihinnat. Tästä päätelmästä yhdessä unionin tuotannonalan hintojen alittavuutta koskevan huomion kanssa käy ilmi, että Kiinasta tuleva tuonti loi hinnanlaskupainetta unionissa.
(22)
Kuten edellä 18 kappaleessa mainitaan, tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla koko Kiinasta tuleva tuonti oli peräisin yhdeltä kiinalaiselta viejältä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä kyseisen tuonnin määrä lisääntyi 24 prosenttia ja vastaava markkinaosuus nousi 8 prosentista 9,6 prosenttiin unionin kokonaiskulutuksesta samalla ajanjaksolla.
(23)
On syytä huomata, että vuosina 1995-2001 Kiinasta tuleviin persulfaatteihin sovellettiin polkumyyntitoimenpiteitä. Kun kyseiset toimenpiteet kumottiin, Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi vuoden 2001 alle 200 tonnista yli 4 000 tonniin vuonna 2003, minkä jälkeen tuonti enemmän kuin kaksinkertaistui 9 000 tonniin vuonna 2006. Toisin sanoen tuonti Kiinasta valtasi yli 20 prosenttia unionin markkinoista muutamassa vuodessa. Vuosina 2003-2006 kulutus kasvoi 7 prosenttia, mutta Kiinan markkinaosuus kaksinkertaistui. Tämä osoittaa, että kiinalaiset viejät voivat saada haltuunsa merkittävän markkinaosuuden unionin markkinoista silloin, kun polkumyyntitoimenpiteitä ei sovelleta.
(24)
Kun otetaan huomioon edellä esitetyt tosiasiat ja huomiot - erityisesti Kiinan reaktio unionin markkinoilla toimenpiteiden kumoamisen jälkeen vuonna 2001, kiinalaisten hintojen taso tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja polkumyynnin jatkuminen kolmansilla markkinoilla - katsotaan, että lyhyellä aikavälillä halpatuonti Kiinasta palaisi unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
b) Kiinalaisten tuottajien hinnoittelukäytännöt muilla vientimarkkinoilla
(25)
Kuten edellä 16 kappaleessa todetaan, yhteistyössä toiminut kiinalainen yritys ei tuonut tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi sen kotimarkkinoiden normaaliarvoa ei voitu verrata unioniin suuntautuneen viennin hintoihin. Sen sijaan arvioitiin, kuten edellä 24 kappaleessa todetaan, tapahtuiko yrityksen vienti kolmansiin maihin polkumyynnillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska yritykselle myönnettiin alkuperäisessä tutkimuksessa markkinatalouskohtelu, normaaliarvo määritettiin yrityksen omien tietojen perusteella.
(26)
Niiden tarkasteltavana olevan tuotteen kolmen tuotelajin osalta, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, keskimääräinen normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden kotimarkkinoilla maksamien hintojen perusteella. Yhden tuotelajin osalta normaaliarvo oli määritettävä tuotantokustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisen tuotelajin normaaliarvo määritettiin yrityksen tuotantokustannusten, myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä saavutetun voiton perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
(27)
Keskimääräisen painotetun normaaliarvon ja keskimääräisen painotetun vientihinnan (määritetty kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osalta ilmoitettujen ja tarkastettujen tietojen perusteella vapaasti tehtaalla -tasolla) välisen vertailun mukaan keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali on 9,4.
(28)
Hinnoittelukäytäntöjen osalta se, että Intiassa ja Yhdysvalloissa sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä, on selkeä osoitus kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien muilla markkinoilla harjoittamasta polkumyynnistä.
c) Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(29)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toiminut kiinalainen yritys vei tuotetta useisiin kolmansiin maihin, muun muassa Brasiliaan, Indonesiaan, Malesiaan, Etelä-Afrikkaan, Etelä-Koreaan, Taiwaniin, Thaimaahan ja Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin. Näin ollen yhteistyössä toimineen kiinalaisen yrityksen kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintoja verrattiin unionin tuotannonalan myyntihintoihin ja Kiinasta tulevan tuonnin hintoihin unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vertailun mukaan yhteistyössä toimineen kiinalaisen yrityksen hinnat alittivat huomattavasti, jopa 40 prosenttia, unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(30)
Tämä osoittaa ensinnäkin, että hinnat unionin markkinoilla ovat korkeammat ja siten erittäin houkuttelevat, ja toisaalta, että muiden kiinalaisten viejien tarjoamat hinnat ovat alhaisemmat kuin Kiinasta tulevan tuonnin tämänhetkiset hinnat unionin markkinoilla.
(31)
On syytä huomata myös, että yhteistyössä toimineen yrityksen normaaliarvot olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yleisesti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat. Tämä vahvistaa sen, että unionin markkinat ovat houkuttelevat, koska kiinalaiset tuottajat saisivat sieltä parempaa voittoa. Kiinan alhaiseen hintatasoon ei vaikuttaisi olevan muita syitä kuin käytettävissä oleva kapasiteetti ja tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonta.
(32)
Kuten edellä 28 kappaleessa todetaan, tietyt kolmansien maiden markkinat, kuten Yhdysvallat ja Intia, eivät ole enää niin houkuttelevia kiinalaisille viejille, koska niillä sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä. Lisäksi näillä kolmansien maiden markkinoilla hintataso on suhteellisesti alhaisempi kuin unionin markkinoilla. Muilla kolmansien maiden markkinoilla, joilla ei sovelleta toimenpiteitä, tuotetta tarjoavat jo kyseisillä markkinoilla toimivat yritykset, joten Kiinan mahdollinen käyttämätön kapasiteetti kohdennettaisiin todennäköisesti unionin markkinoille suuntautuvaan vientiin.
(33)
Edellä esitetyn perusteella oletetaan, että unionin markkinoille ilmestyisi Kiinasta laajamittaista tuontia, joka aiheuttaisi hintapaineita unionin markkinoilla, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
d) Tuotantokapasiteetti ja vientiä varten käytettävissä oleva kapasiteetti
(34)
Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti muiden tietojen puuttuessa Kiinan käyttämättömän kapasiteetin analysoinnissa käytettiin käytettävissä olevia tietoja eli yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta Kiinan markkinatilanteesta saatuja tietoja, unionin tuotannonalan toimittamia tietoja, viidestä tärkeimmästä kiinalaisesta tuottajasta yleisesti saatavilla olevia tietoja ja vireillepanovaiheessa kerättyjä tietoja. Mainituista lähteistä saatujen tietojen katsottiin olevan johdonmukaisia.
(35)
Näiden tietojen perusteella arvioidaan, että Kiinassa on käytettävissä olevaa kapasiteettia yli 100 000 tonnia, mikä on kolminkertainen määrä suhteessa unionin kulutukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(36)
Yhteistyössä toimineen tuottajan kapasiteetin käyttöasteen perusteella katsottiin, että Kiinassa on potentiaalisesti käytettävissä merkittävä määrä kapasiteettia, joka voitaisiin käyttää tuotannon lisäämiseen ja ohjaamiseen unionin markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta.
e) Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(37)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Erityisesti Kiinaa varten määritetyt normaaliarvot, yhteistyössä toimineen tuottajan polkumyyntikäyttäytyminen kolmansien maiden markkinoilla, kiinalaisiin viejiin kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden soveltaminen Intiassa ja Yhdysvalloissa, unionin markkinoiden houkuttelevuus verrattuna muihin markkinoihin ja huomattava käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa viittaavat siihen, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta.
D. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Unionin tuotannonalan määritelmä
(38)
Tutkimuksessa vahvistui, että unionissa persulfaatteja tuottaa vain kaksi tuottajaa. Ne muodostivat 100 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Molemmat tuottajat tukivat tarkastelupyyntöä ja tekivät yhteistyötä tutkimuksessa.
(39)
Näiden kahden yrityksen katsotaan näin ollen muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
2. Alustava huomio
(40)
Perusasetuksen 19 artiklassa tarkoitetun luottamuksellisuuden suojaamiseksi näitä kahta unionin tuottajaa koskevat tiedot esitetään indeksoituna tai vaihteluväleinä.
(41)
Tuontia koskevat tiedot on analysoitu samankaltaisen tuotteen kolmen pääasiallisen tuotelajin (ammoniumpersulfaatti, natriumpersulfaatti ja kaliumpersulfaatti) osalta CN-koodien tasolla ja neljännen tuotelajin (kaliumperoksomonosulfaatti) osalta Taric-koodin tasolla. Tuonnin analyysia täydennettiin perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan nojalla kerätyillä tiedoilla.
3. Unionin kulutus
(42)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille myymien määrien ja Eurostatin tuontitietojen perusteella CN-koodien ja Taric-koodien tasolla.
(43)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin kulutus oli hiukan suurempi kuin tarkastelujakson alussa. Vuosien 2009 ja 2010 välillä kulutus kasvoi 22 prosenttia, mutta myöhemmin kulutus laski tasaisesti noin 18 prosentilla.
Taulukko 1
Kulutus
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kulutus (tonnia)
25 000-35 000
35 000-45 000
35 000-45 000
25 000-35 000
Indeksi (2009 = 100)
100
122
114
103
Lähde: Kyselyvastaukset, Eurostat, 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot.
4. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
(44)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus analysoitiin Eurostatin ja perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella.
(45)
Edellä mainittujen tietojen vertailu osoittaa, että koko Kiinasta tuleva tuonti on peräisin yhdeltä yritykseltä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Sen vuoksi Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuutta ja hintakehitystä ei voitu analysoida.
(46)
Koska sellaiset kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, joihin sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä, eivät vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, Kiinan osalta ei voitu määrittää myöskään hintojen alittavuutta.
5. Tuonti muista kolmansista maista
(47)
Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään muista maista tulevan tuonnin tuontimäärät ja -hinnat sekä markkinaosuus tarkastelujaksolla. Ne määritettiin CN-koodien ja Taric-koodien tasolla saatujen tilastotietojen perusteella. Edellä 40 kappaleessa mainitun luottamuksellisuuden vuoksi markkinaosuutta koskevat tiedot esitetään indeksoituina.
Taulukko 2
Tuonti muista kolmansista maista
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Turkki
Tuonti (tonnia)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indeksi (2009 = 100)
100
129
101
130
Hinta (euroa/tonni)
1 137
1 010
1 130
1 158
Indeksi (2009 = 100)
100
89
99
102
Markkinaosuus
Indeksi
100
106
89
126
Yhdysvallat
Tuonti (tonnia)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indeksi (2009 = 100)
100
108
114
70
Hinta (euroa/tonni)
1 053
1 170
1 201
1 099
Indeksi (2009 = 100)
100
111
114
104
Markkinaosuus
Indeksi
100
88
100
68
Muut kolmannet maat
Tuonti (tonnia)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indeksi (2009 = 100)
100
97
86
67
Hinta (euroa/tonni)
1 443
1 518
1 605
1 738
Indeksi (2009 = 100)
100
105
111
120
Markkinaosuus
Indeksi
100
80
76
65
Kolmannet maat yhteensä
Tuonti (tonnia)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indeksi (2009 = 100)
100
112
104
88
Hinta (euroa/tonni)
1 163
1 179
1 252
1 231
Indeksi (2009 = 100)
100
101
108
106
Markkinaosuus
Indeksi
100
92
91
85
Lähde: Eurostat ja Taric.
(48)
Tarkastelujaksolla tuonnin määrä muista kolmansista maista unioniin laski noin 12 prosenttia, ja samalla ajanjaksolla keskimääräinen hinta nousi 6 prosenttia. Muiden kolmansien maiden menettämän markkinaosuuden ottivat haltuunsa osittain tuonti Kiinasta ja osittain unionin tuotannonala. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala nosti hintojaan keskimäärin 7 prosenttia, kuten jäljempänä 64 kappaleessa todetaan.
6. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
6.1 Alustavat huomautukset
(49)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
6.2 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(50)
Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana huomattavasti. Kasvu oli erityisen merkittävä vuodesta 2009 vuoteen 2010, jolloin kasvua oli 32 prosenttiyksikköä. Tämän jälkeen kasvu pysyi vakaana laskien hiukan vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 3
Unionin kokonaistuotanto
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
20 000-30 000
25 000-35 000
25 000-35 000
25 000-35 000
Indeksi (2009 = 100)
100
132
135
125
Lähde: Kyselyvastaukset.
(51)
Tuotantokapasiteetti pysyi tarkastelujakson aikana vakaana. Koska tuotanto kasvoi ajanjaksolla 2009-2011, kapasiteetin käyttöaste nousi 34 prosenttia. Tämä kehityssuuntaus muuttui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tuotannon väheneminen alensi myös kapasiteetin käyttöastetta 6 prosenttiyksiköllä, kuten jäljempänä esitetään.
Taulukko 4
Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
Indeksi (2009 = 100)
100
101
101
101
Kapasiteetin käyttöaste
60 %
79 %
81 %
75 %
Indeksi (2009 = 100)
100
131
134
124
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.3 Varastot
(52)
Vaikka unionin tuotannonalan varastojen määrä lisääntyi huomattavasti vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, se oli suhteellisen alhainen tuotantotasoon verrattuna.
Taulukko 5
Loppuvarastot
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
500-1 500
1 000-2 000
2 000-3 000
1 500-2 500
Indeksi (2009 = 100)
100
144
227
184
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.4 Myyntimäärä
(53)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla riippumattomille asiakkaille noudatteli kulutuksen kehitystä ollen huipussaan vuonna 2010, jonka jälkeisinä vuosina suuntaus oli laskeva tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun asti. Tarkastelujaksolla myyntimäärä nousi 6 prosenttia.
Taulukko 6
Myynti riippumattomille asiakkaille
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
15 000-25 000
20 000-30 000
20 000-30 000
15 000-25 000
Indeksi (2009 = 100)
100
122
113
106
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.5 Markkinaosuus
(54)
Koska myyntimäärä unionissa noudatteli kulutuksen kehitystä, unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla.
Taulukko 7
Unionin markkinaosuus
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
Indeksi (2009 = 100)
100
100
100
103
Lähde: Kyselyvastaukset, Eurostat ja Taric.
6.6 Kasvu
(55)
Kuten edellä selitettiin, unionin kulutuksen kasvu oli tarkastelujaksolla vain 3 prosenttiyksikköä. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala pystyi kasvattamaan myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan jonkin verran.
6.7 Työllisyys ja tuottavuus
(56)
Unionin tuotannonalan työntekijämäärä pysyi vakaana vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Samaan aikaan tuottavuus työntekijää kohti (mitattuna tuotoksena tonni/työntekijä) kuitenkin kasvoi huomattavasti tuotannon kehityksen mukaisesti. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään jäljempänä.
Taulukko 8
Unionin kokonaistyöllisyys ja -tuottavuus
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijäindeksi
100
100
103
101
Tuottavuusindeksi
100
132
131
124
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.8 Yksikkömyyntihinnat
(57)
Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat riippumattomille asiakkaille kasvoivat vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 7 prosenttia. Unionin tuotannonalan 7 prosentin keskimääräinen hinnannousu selittyy tarkastelujaksolla myydyn tuotevalikoiman muuttumisella. Vaikka otetaan huomioon mahdolliset tuotevalikoiman erot, unionin tuotannonalan hinta oli huomattavasti korkeampi kuin yhteistyössä toimineen kiinalaisen tuottajan kolmansiin maihin suuntautuneessa viennissä veloittama hinta.
Taulukko 9
Unionin tuotannonalan myynnin yksikköhinnat
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan myynnin yksikköhinta (euroa/tonni)
1 100-1 300
1 100-1 300
1 200-1 400
1 200-1 400
Indeksi (2009 = 100)
100
100
105
107
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.9 Kannattavuus
(58)
Vuonna 2009 unionin tuotannonalan kannattavuus oli lähellä kannattavuusrajaa. Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä kannattavuus pysytteli 10 prosentissa. Yhtäkkinen hyppäys kannattavuusindeksissä vuoden 2009 ja 2010 välillä johtuu hyvin matalasta tasosta vuonna 2009, joka oli kriittinen vuosi unionin tuotannonalalle. Vuoden 2011 kannattavuus oli tulosta erityisistä kustannussäästöistä, jotka eivät toistu tulevaisuudessa. Tämä näkyi jo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kannattavuuden heikentymisenä, joka on kehityssuuntaus jatkossakin.
Taulukko 10
Kannattavuus
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus (myynti unionissa)
Indeksi (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.10 Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto
(59)
Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonala pystyi säilyttämään investointien tason korkealla koko tarkastelujakson ajan.
(60)
Sijoitetun pääoman tuotto noudatteli tarkasti kannattavuuden kehitystä vuonna 2009, kun taas vuosi 2011 ei edustanut tavanomaista kehitystä, kuten 58 kappaleessa selitetään.
Taulukko 11
Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto
Indeksi (2009 = 100)
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit
100
71
110
99
Sijoitetun pääoman tuotto
100
3 166
4 647
2 455
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.11 Kassavirta ja pääoman saanti
(61)
Kassavirta, joka vaikuttaa tuotannonalan kykyyn rahoittaa toimintansa itse, ilmaistuna prosenttiosuutena tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihdosta, noudatteli samansuuntaista kehitystä kuin kannattavuus. Se parani huomattavasti vuoteen 2011 saakka mutta laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 12
Kassavirta
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta
Indeksi (2009 = 100)
100
288
381
172
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.12 Palkat
(62)
Unionin tuotannonalalla työskentelevien työntekijöiden määrä pysyi vakaana, mutta palkat nousivat tarkastelujaksolla 12 prosenttia.
6.13 Polkumyyntimarginaalin suuruus
(63)
Kuten edellä selitettiin, Kiinasta tarkastelujaksolla tullut tuonti ei tapahtunut polkumyynnillä, minkä vuoksi polkumyyntimarginaalin suuruutta ei voitu arvioida.
6.14 Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(64)
Kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan halpatuonnin puuttuminen, suhteellisen korkea kapasiteetin käyttöaste, unionin tuotannonalan markkinaosuuden kasvu ja sen kannattavuuden taso sekä tiettyjen taloudellisten indikaattoreiden myönteinen kehitys, voidaan päätellä, että unionin tuotannonala toipui tarkastelujaksolla aiemmasta polkumyynnistä. Toipuminen on kuitenkin tapahtunut hiljattain, ja tiettyjen vahinkoindikaattoreiden, kuten kannattavuuden, kassavirran, sijoitetun pääoman tuoton ja investointien, osalta unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla nähtävissä heikentymistä.
7. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(65)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta unionin markkinoille tuleva halpatuonti loppui heti sen jälkeen, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2007, eikä sitä esiintynyt tarkastelujaksolla tai tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kiinasta unioniin tuleva tuonti on peräisin yhdeltä ainoalta kiinalaiselta tuottajalta, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Tämän vuoksi unionin tuotannonala pystyi saavuttamaan korkean tuotannon tason, lisäämään myyntimääriään, nostamaan keskimääräistä myyntihintaansa, kasvattamaan markkinaosuuttaan ja lisäämään kannattavuuttaan sekä parantamaan yleisesti taloudellista tilannettaan.
(66)
Sen vuoksi katsotaan, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon kulutuksen vähentyminen ja edellä mainittu tiettyjen vahinkoindikaattoreiden heikentyminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, katsotaan, että unionin tuotannonala on edelleen haavoittuva.
E. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomautukset
(67)
Jotta voitiin arvioida vahingon toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinasta tulevan tuonnin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan tarkasteltiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(68)
Analyysissä keskityttiin Kiinassa käytettävissä olevaan kapasiteettiin ja kiinalaisten viejien käyttäytymiseen niin kolmansien maiden markkinoilla kuin unionin markkinoilla.
2. Käyttämätön kapasiteetti Kiinassa
(69)
Tutkimuksen aikana kerättyjen ja tarkistettujen tietojen perusteella arvioidaan, että Kiinassa on käytettävissä noin 100 000 tonnia kapasiteettia tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseen. Lisäksi ympäri maata on useita pieniä tuottajia, jotka vielä kasvattavat mainittua lukua.
(70)
Koska kiinalaiset viejät eivät tehneet yhteistyötä, käytettävissä ei ole tarkkoja tietoja siitä käyttämättömän kapasiteetin määrästä, joka voitaisiin käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin unionin markkinoille. Tutkimus osoitti kuitenkin, että ainoalla yhteistyössä toimineella kiinalaisella tuottajalla on noin 30 prosenttia käyttämätöntä kapasiteettia. Tämän tiedon ekstrapoloiminen kaikkiin kiinalaisiin yrityksiin tarkoittaisi, että Kiinassa on tällä hetkellä yli 30 000 tonnia käyttämätöntä kapasiteettia.
(71)
Edellä esitetyn perusteella Kiinasta voitaisiin viedä tarkasteltavana olevaa tuotetta 20 000-25 000 tonnia, vaikka kiinalaiset yritykset eivät toimisikaan täydellä kapasiteetilla. Kun otetaan huomioon tehdyt havainnot ja edellä 22-44 kappaleessa esitetyt päätelmät, on selvää, että jos toimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa, Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti suunnataan vientiin unionin markkinoille. Tämän potentiaalisen lisäviennin kohdalla olisi pidettävä mielessä, että unionin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 25 000-35 000 tonnia.
3. Vienti Kiinasta
(72)
Kuten edellä 20 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan vienti kolmansiin maihin tapahtui polkumyyntihinnoin. Lisäksi Yhdysvaltojen ja Intian asianomaisten viranomaisten suorittamissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa suositeltiin, että Kiinasta peräisin olevien persulfaattien tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava. Tässä tilanteessa katsotaan, että kiinalaisten viejien vapaa tuotantokapasiteetti käytettäisiin pääasiassa tuotantoon unionin markkinoille suuntautuvaa vientiä varten, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Kuten edellä 32 kappaleessa selitetään, muilla kolmansien maiden markkinoilla, joilla ei sovelleta toimenpiteitä, tarkasteltavana olevaa tuotetta tarjoavat jo kyseisillä markkinoilla toimivat yritykset, joten Kiinan mahdollinen käyttämätön kapasiteetti kohdennettaisiin todennäköisesti unionin markkinoille suuntautuvaan tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin.
(73)
Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien aiemmin harjoittama polkumyynti, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöön ottoon, ja niiden polkumyyntikäyttäytyminen kolmansissa maissa, voidaan päätellä, että kyseinen vienti unioniin tapahtuisi polkumyyntihinnoin.
(74)
Lisäksi, kuten edellä 23 kappaleessa todetaan, on syytä huomata, että vuosina 1995-2001 Kiinan persulfaattien vientiin sovellettiin polkumyyntitoimenpiteitä. Kun näiden toimenpiteiden voimassaoloa ei jatkettu, tuonti Kiinasta lisääntyi vuoden 2001 alle 200 tonnista lähes 10 000 tonniin vuonna 2006, minkä seurauksena kyseisen tuonnin osuus unionin markkinoista oli yli 20 prosenttia.
4. Päätelmät
(75)
Tutkimuksessa tehtyjen huomioiden, joita ovat Kiinassa käytettävissä oleva ylimääräinen kapasiteetti, Kiinan polkumyynti kolmansiin maihin, kiinalaisten viejien rajoitetut mahdollisuudet myydä muille tärkeille kolmansien maiden markkinoille ja niiden todistettu mahdollisuus ohjata vientiä unionin markkinoille, perusteella katsotaan, että toimenpiteiden kumoaminen heikentäisi unionin tuotannonalan asemaa sen ydinmarkkinoilla ja että sille aiheutunut vahinko todennäköisesti toistuisi Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin seurauksena. Ei ole syytä uskoa, että toimenpiteiden voimassaolosta johtunut unionin tuotannonalan tuloksen paraneminen jatkuisi tai lisääntyisi, jos toimenpiteet kumotaan. Päinvastoin olosuhteiden perusteella on todennäköistä, että Kiinasta tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä heikentäisi unionin markkinoilla tarkastelujaksolla saavutettua myönteistä kehitystä. Kiinasta todennäköisesti polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti aiheuttaisi painetta laskea unionin tuotannonalan myyntihintoja ja pienentäisi sen markkinaosuutta, mikä puolestaan vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen sen ollessa edelleen haavoittuva, kuten edellä 66 kappaleessa todetaan.
F. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(76)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista, kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista, tehtyyn arviointiin. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(77)
Koska kyseessä on voimassa olevia toimenpiteitä koskeva tarkastelu, siinä voitiin arvioida voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eri osapuoliin.
2. Unionin tuotannonalan etu
(78)
Edellä 70 kappaleessa todettiin, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi voimakkaasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska tällöin unionin tuottajien myyntimäärät, markkinaosuus, kannattavuus ja sen myönteinen yleinen taloudellinen tilanne todennäköisesti pysyisi ennallaan. Sen sijaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen uhkaisi vakavasti unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta, koska on syytä olettaa, että Kiinasta tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä johtaisi vahingon toistumiseen.
3. Käyttäjien etu
(79)
Yksikään 44 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä myöskään alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska käyttäjät eivät osoittaneet kiinnostusta, katsottiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin niiden etua. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen vaikutus jatkojalostustuotteiden kustannuksiin on varsin marginaalinen ja että toimenpiteiden pitäminen voimassa ei vaikuttaisi kielteisesti käyttäjäteollisuuteen. Tutkimus osoitti myös, että tuotteen luonteesta ja siitä johtuen, että tuotetta on saatavilla useista eri lähteistä, käyttäjät voivat helposti vaihtaa toimittajaa.
4. Tuojien etu
(80)
Yksikään 14 tuojasta, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Tuojat eivät toimineet yhteistyössä myöskään alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska tuojat eivät osoittaneet kiinnostusta, katsottiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin niiden etua. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuojat voivat helposti ostaa eri lähteistä, joita markkinoilla on tällä hetkellä tarjolla, muun muassa unionin tuotannonalalta, yhdysvaltalaisilta viejiltä ja muuhun kuin polkumyyntihintaan myyviltä kiinalaisilta viejiltä.
5. Päätelmät
(81)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.
G. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(82)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(83)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevien tiettyjen peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1184/2007 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava.
(84)
Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näitä erityissäännöksiä sovelletaan vain yrityksiin, joiden osalta otetaan käyttöön yksilöllinen tulli, ja ne käsittävät sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia peroksosulfaatteja (persulfaatteja), myös kaliumperoksomonosulfaattia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (Taric-koodi 2842908020).
2. Alla lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa mainittujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Kaikki muut yritykset
71,8 %
A999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritettyjen yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2013.