PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 214/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 845/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „stěžovatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu oceli s organickým povlakem a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k prozatímním informacím písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Další inspekce na místě proběhly v prostorách následující společnosti:
-
Macrometal, Hamburg
(5)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se mělo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky.
(6)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
2.1. Období šetření
(7)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
3.1. Žádosti o vyloučení výrobku
(8)
V 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je stanoveno, že Komise obdržela několik žádostí o vyloučení některých typů výrobku a že tato otázka nebyla ke dni zveřejnění prozatímního nařízení uzavřena.
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací byly obdrženy další žádosti, které se staly předmětem následující analýzy:
3.1.1. Ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu
(10)
Uživatel oceli s organickým povlakem podal žádost, aby byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu vyloučena z definice výrobku. Z šetření vyplynulo, že kovový povlak chromu nebo cínu činí tento typ výrobku fyzikálně a chemicky odlišným od oceli s organickým povlakem, jež je předmětem šetření. Ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu je takřka výhradně používána v obalech na potraviny a v kabelovém odvětví. Výrobní odvětví Unie rovněž vysvětlilo, že nemělo v úmyslu, aby tento výrobek patřil do definice výrobku. Z tohoto důvodu byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu z definice výrobku, který je předmětem šetření, vyloučena.
(11)
Čínské sdružení železa a oceli (China Iron and Steel Association - CISA), dva dovozci a jeden uživatel navrhli vyloučení dalších čtyř typů výrobku. Tyto žádosti byly analyzovány a zamítnuty, jak je uvedeno níže.
3.1.2. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou
(12)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť tyto výrobky nejsou zařazeny do kódů KN, které jsou předmětem šetření. Barvení nebo nanášení povlaků je určeno pouze pro ochranu proti korozi, a proto jsou tyto výrobky zařazeny do kódu KN 7208, a nikoli do kódu KN 7210. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou, nejsou zařazeny do definice výrobku, a nemohou být tudíž z této definice vyloučeny.
3.1.3. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm
(13)
Sdružení CISA a dva dovozci požádali o vyloučení oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm - představující 5-10 % dovozu z Číny - a uvedli, že se přímá hospodářská soutěž mezi čínským vývozem a produkcí výrobního odvětví Unie týká pouze oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,25 mm až 0,6 mm.
(14)
Tato žádost byla zamítnuta vzhledem k tomu, že ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm vyrábějí a prodávají jak čínští vývozci, tak i výrobní odvětví Unie, a že si těmito výrobky tudíž jasně navzájem konkurují. Nebyl předložen žádný důkaz na podporu tvrzení, že si ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm navzájem nekonkurují, a že by se tudíž jednalo o rozdílný typ výrobku. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a totéž konečné použití, a jedná se tudíž o tentýž výrobek.
3.1.4. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým slitinou hliník-zinek
(15)
Oba dovozci tvrdili, že licenci na výrobu tohoto typu výrobku mají pouze čtyři výrobci v Unii a že jej ve skutečnosti vyráběla pouze jedna společnost. Tvrdili také, že se tento výrobek svými vlastnostmi liší od pozinkované oceli s organickým povlakem.
(16)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť dva uvedené typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, jejich použití se překrývá a během období šetření tento typ výrobku vyráběli nejméně dva spolupracující výrobci v Unii. Je třeba poznamenat, že do Unie tento typ výrobku během období šetření vyvážel pouze jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce.
3.1.5. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým zinkovou slitinou
(17)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť v rozporu s tvrzením jednoho z uživatelů je tento výrobek vyráběn a prodáván ve významném množství několika výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití jako ostatní typy oceli s organickým povlakem.
3.2. Žádost o začlenění výrobku
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací jedno sdružení požadovalo, aby ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu, která je zařazena do kódů TARIC 7210122010 a 7210500010, byla začleněna do definice výrobku. Tato žádost byla zamítnuta, neboť uvedené kódy nebyly začleněny do původního podnětu a fyzikální a technické vlastnosti výrobků spadajících pod tyto kódy se liší od vlastností výrobků, jichž se podnět týká.
3.3. Dotčený výrobek
(19)
Vzhledem k tomu, že bylo vyloučení oceli s organickým povlakem opatřené kovovým povlakem chromu nebo cínu akceptováno, pozměňují se tímto vyloučením prozatímní zjištění týkající se dotčeného výrobku, která jsou uvedena v 13. a 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(20)
Dotčeným výrobkem jsou tudíž určité výrobky z oceli s organickým povlakem, tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
3.4. Obdobný výrobek
(21)
Jelikož nebyly obdrženy žádné připomínky, pokud jde o závěry uvedené v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují se prozatímní zjištění týkající se obdobného výrobku.
4. DUMPING
(22)
Několik čínských vyvážejících výrobců předložilo své připomínky týkající se dumpingu poté, co byla čínským vyvážejícím výrobcům uložena prozatímní opatření a poskytnuty prozatímní informace Komise.
4.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 21. až 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Ani jedna ze dvou skupin spolupracujících vývozců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, nemohla prokázat splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2. Individuální zacházení
(24)
Dva vyvážející výrobci v ČLR splnili kritéria pro přiznání individuálního zacházení (40. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Další zúčastněná strana opět podala žádost o přiznání individuálního zacházení a individuálního zjišťování. Tato strana svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve skutečnosti stáhla zpět, ale nadále žádala o přiznání individuálního zacházení, jakož i individuálního zjišťování. Tato žádost byla považována za žádost o individuální zjišťování, a byla tudíž zařazena do žádostí uvedených v 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádost o individuální celní sazbu, jak je podrobněji popsáno níže v 26. až 31. bodě odůvodnění, byla pro tuto stranu zamítnuta.
(25)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, potvrzuje se 39. až 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Individuální zjišťování
(26)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení osm vyvážejících výrobců. Jak je vysvětleno v 41. a 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež se tímto potvrzují, byla u jednoho vyvážejícího výrobce, společnost Union Steel China, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, provedena inspekce v rámci přezkumu jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(27)
Vzhledem ke všem dalším žádostem o individuální zjišťování se dospělo k závěru, že individuální zjišťování by způsobilo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření. Tyto žádosti tudíž nebyly akceptovány.
(28)
Jedna ze stran tvrdila, že její žádost nemůže být považována za administrativní zátěž, neboť po uplynutí prozatímní fáze útvarům Komise zbývá stále ještě šest měsíců do okamžiku přijetí konečných rozhodnutí. Mimo jiné v nedávných řízeních útvary Komise přiznaly individuální zjišťování po uplynutí prozatímní fáze.
(29)
Jiná strana - již zmíněná v 24. bodě odůvodnění- tvrdila, že by jí mělo být přiznáno individuální zjišťování, neboť potřebné informace předložila ve stanovené lhůtě a individuální zjišťování již bylo přiznáno jinému vyvážejícímu výrobci, společnosti Union Steel China.
(30)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána podle jednotlivých případů, přičemž je zohledněn počet předložených žádostí a doba, která je k dispozici pro účely posouzení těchto žádostí. Vzhledem k počtu předložených žádostí, k omezené době, jež byla k dispozici po přezkoumání vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané vyvážejícím výrobcem, který nebyl do vzorku zařazen, a procesním lhůtám, jež musejí být dodrženy, bylo v tomto případě rozhodnuto, že tyto žádosti nemohou být akceptovány, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše.
(31)
Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Union Steel China, okolnosti byly rozdílné, neboť u této společnosti již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
4.4. Běžná hodnota
4.4.1. Srovnatelná země
(32)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se výběru Kanady jakožto srovnatelné země. Potvrzuje se tudíž 43. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(33)
Běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. Kanadě). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu a na základě vypočtené běžné hodnoty kanadského výrobce obdobného výrobku, jak je vysvětleno v 50. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací dva čínští vyvážející výrobci uvedli, že Komise neposkytla potřebné informace týkající se běžné hodnoty ve srovnatelné zemi, zejména pokud jde o rozdílné typy výrobku, srovnatelnost výrobků, reprezentativnost a úpravy.
(35)
Tato tvrzení byla akceptována částečně. Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být zpřístupněny, aniž by byla porušena ustanovení článku 19 základního nařízení, což znamená, že současně zajistila, aby bylo se všemi důvěrnými údaji poskytnutými jediným kanadským výrobcem zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Vyvážející výrobci mohli díky informacím, které jim byly poskytnuty, pochopit metodiku použitou v souladu s článkem 2 základního nařízení. Bylo nicméně zjištěno, že k jednotlivým typům výrobku mohly být poskytnuty podrobnější informace v podobě rozpětí s cílem dodržet důvěrnost údajů. Takové údaje byly zpřístupněny v okamžiku poskytnutí konečných informací. Navíc byly poskytnuty podrobnější informace o tom, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní, a informace o úrovni úprav běžné hodnoty.
(36)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uznala, že podrobnější údaje byly skutečně předloženy, avšak uvedla, že některé údaje stále chyběly, zejména pokud jde o úroveň výrobních nákladů použitých pro výpočet běžné hodnoty pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu.
(37)
Pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, byly jako základ použity výrobní náklady nejpodobnějších výrobků, přičemž tyto náklady byly v případě potřeby upraveny. Ačkoli nebyly totožné s výrobky vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci, typům výrobku prodávaným čínskými vyvážejícími výrobci se nicméně velmi podobaly, neboť rozdíl spočíval obvykle pouze v tloušťce organického povlaku. Rozdíly ve výrobních nákladech tudíž byly shledány jako velmi malé.
(38)
Jak tato strana ve svém podání uznala, Komise poskytla konečné informace obsahující podrobnější údaje v podobě rozpětí, včetně údajů týkajících se výrobních nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku ve srovnatelné zemi, jež byly použity pro výpočet běžné hodnoty, údajů týkajících se celkové úrovně úprav běžné hodnoty, údajů týkajících se konečné běžné hodnoty podle skupiny složené z jednotlivých typů výrobku, údajů týkajících se reprezentativnosti, povahy a účinků úprav běžné hodnoty.
(39)
Z výše uvedeného vyplývá, že poskytnutí konečných informací, které proběhlo v souladu s požadavky článku 20 základního nařízení, zúčastněným stranám umožnilo jasné pochopení metodiky použité v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení a všem stranám byla dána příležitost, aby se k poskytnutí konečných informací vyjádřily. Dospělo se tudíž k závěru, že poskytnutí informací bylo úplné a že práva na obhajobu zúčastněných stran byla plně dodržena.
(40)
Jedna strana tvrdila, že v případech, kdy byla vypočtena běžná hodnota, zůstal zdroj prodejních, správních a režijních nákladů a zisk nevysvětlen. V 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že prodejní, správní a režijní náklady, jakož i ziskové rozpětí kanadského výrobce u typů výrobku, jež byly shledány jako ziskové, byly použity v případě, že bylo nutné vypočítat běžnou hodnotu. V souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení jsou prodejní, správní a režijní náklady a zisk založeny na ověřených nákladech výrobce ve srovnatelné zemi a na ověřeném prodeji prováděném tímto výrobcem na domácím trhu v běžném obchodním styku.
(41)
Vzhledem k výše uvedenému se potvrzuje 50. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5. Vývozní cena
(42)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.6. Srovnání
(43)
Dvě strany uvedly, že Komise neposkytla dostatečné informace týkající se srovnatelnosti typů výrobku a jejich reprezentativnosti na úrovni typu výrobku.
(44)
Jak je vysvětleno v 35. bodě odůvodnění výše, Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny příslušné údaje, které bylo možno uvést s přihlédnutím k ustanovením o důvěrnosti obsaženým v základním nařízení. V návaznosti na uvedené tvrzení učiněné po poskytnutí prozatímních informací byly skutečně předloženy podrobnější informace podle typu výrobku, včetně uvedení důvodů, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní a proč musela být vypočtena běžná hodnota.
(45)
Po inspekci na místě u kanadského výrobce ve srovnatelné zemi byly běžné hodnoty pro některé typy výrobku upraveny směrem dolů o rozdíly ve fyzických vlastnostech v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, a to zejména z důvodu zjištění toho, že kvalita organického povlaku používaného kanadským výrobcem u některých typů výrobků byla odlišná od kvality organického povlaku, který používali čínští vyvážející výrobci. Z těchto úprav vyplynula nižší běžná hodnota u dotčených typů výrobku.
(46)
Jedna strana žádala o informace o částkách odpovídajících každé z úprav běžné hodnoty. Tyto údaje nebylo možno poskytnout, aby byla dodržena důvěrnost údajů předložených kanadským výrobcem. Celkové procento úprav bylo nicméně zveřejněno v okamžiku poskytnutí konečných informací a vyplynulo z něj, že dopad úprav byl zanedbatelný.
(47)
Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, typy výrobku prodávané na domácím trhu se velmi podobaly typům výrobku, které prodávali čínští vyvážející výrobci, a to i v případě, že byl mezi nimi zjištěn určitý rozdíl. Bylo zjištěno, že tyto výrobky byly podobné, pokud jde o kvalitu oceli, šířku podkladu a tloušťku použitého podkladu a o typ a množství použitého kovového povlaku.
(48)
V případě potřeby se provedla úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech - jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše - z důvodu rozdílné kvality organického povlaku použitého u některých typů výrobku. V zájmu posouzení tržní hodnoty tohoto rozdílu se zohlednil rozdíl v průměrných nákladech ve srovnání s nejpodobnějším typem výrobku, jakož i mezinárodní tržní ceny.
(49)
Tatáž strana zjišťovala, zda byly náklady na dopravu a na pojištění zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů. Je třeba poznamenat, že zahrnuty nebyly, neboť srovnání bylo provedeno na základě cen ze závodu.
(50)
Jedna strana uvedla, že její žádost o úpravu v souvislosti s hodnotou tří faktur měla být zohledněna a že tomu tak mělo být i u jedné konkrétní prodejní transakce, na níž nebyl brán ohled. Uvedená žádost se týkala kompenzace vyplacené zákazníkovi v souvislosti s prodejem, k němuž došlo před obdobím šetření, která byla však vyřízena formou slevy z hodnoty těchto tří faktur vydaných během období šetření, což vedlo k tomu, že byla hodnota těchto faktur uměle snížena. Žádost společnosti byla přijata. Požadovaná úprava byla provedena a prodejní transakce, která byla omylem opomenuta, byla zařazena do výpočtu vývozní ceny.
(51)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.7. Dumpingové rozpětí
(52)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika stanovená v 58. a 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které dotyčný výrobek nevyráběly, byly uvedeny v normativní části tohoto nařízení. Tyto obchodní společnosti byly nyní z normativní části vyřazeny a v současnosti jsou uvedeny pouze vyvážející výrobci.
(54)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, zcela nepatrné úpravě vývozní ceny, jak je uvedeno v 45. a 50. bodě odůvodnění výše, a neexistenci jakýchkoli dalších připomínek jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Jiné spolupracující společnosti
55,0
Nespolupracující společnosti
68,1
(55)
Na základě skutečností uvedených v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR vypočteno za použití nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy výrobků vyvážejících výrobců. Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše, vyrovnávacím clům vyplývajícím z vývozních subvencí, která byla v současně probíhajícím antisubvenčním řízení uvalena na tentýž výrobek, a k neexistenci jakýchkoli dalších připomínek se celostátní úroveň dumpingu stanoví na 68,1 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
5. ÚJMA
5.1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 63. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2. Trh Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se trhu Unie, potvrzuje se 65. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3. Spotřeba v Unii
(58)
Mnohé zúčastněné strany upozornily po zveřejnění prozatímního nařízení na některé nesrovnalosti ve zveřejněných údajích o újmě. Komise údaje opět prozkoumala a v případě potřeby revidovala údaje týkající se výrobního odvětví Unie a trhu Unie. Přestože tato revize měla za následek změnu některých číselných údajů pro určité roky, zůstávají trendy, a tudíž i závěry týkající se těchto údajů obecně beze změny.
(59)
Po revizi vysvětlené výše se celková spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu Unie snížila o 7 %. V letech 2008 a 2009 došlo k poklesu o přibližně 25 %, a to zejména v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize, které se projevily především v odvětví stavebnictví. Poté začala spotřeba opět stoupat a vzrostla od roku 2009 do období šetření o 18 procentních bodů, nicméně zůstala pod původní úrovní z roku 2008.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se spotřeby v Unii, potvrzuje se 70. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4. Dovoz do Unie a podíl na trhu
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto: procentuální podíl na trhu se změnil v důsledku změn hodnot spotřeby:
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
9,1 %
3,9 %
10,2 %
14,6 %
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Zdroj:
Eurostat
(63)
Změnou ve výše uvedených údajích o spotřebě se změnil procentuální podíl dovozu z ČLR na trhu ve srovnání s údaji zveřejněnými v prozatímním nařízení. Trend však zůstává beze změny. Podíl dovozu z ČLR na trhu se výrazně zvýšil z 9,1 % na začátku posuzovaného období na 14,6 % na konci posuzovaného období. Po snížení v roce 2009, které odráží prudký pokles spotřeby v důsledku hospodářské krize, se dovoz znovu rychle zvýšil, přičemž podíl na trhu se za jeden rok znovu dostal na úroveň z roku 2008, tedy na úroveň před vypuknutím hospodářské krize, a na konci období šetření tuto úroveň významně překročil.
5.4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
(64)
Po poskytnutí informací požadoval jeden vyvážející výrobce další informace o výpočtu cenového podbízení v případě, že se typ výrobku vyvážený z ČLR a typ výrobku prodávaný na trhu Unie výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly. Požadoval rovněž informace o tom, zda byla provedena úprava o fyzické rozdíly v případě, že nebyla zjištěna naprostá shoda mezi výrobky.
(65)
Pokud se vyvážený typ výrobku a typ výrobku prodávaný výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s nejpodobnějším typem výrobku prodávaným výrobním odvětvím Unie. V těchto případech se porovnávalo s velmi podobným typem výrobku, který se lišil pouze tloušťkou podkladu.
(66)
Když velmi podobných typů výrobku bylo několik, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s levnějším typem výrobku prodávaným na trhu Unie bez ohledu na to, zda tloušťka podkladu u tohoto levnějšího typu výrobku byla menší či větší. Úprava o fyzické rozdíly se tudíž nepovažovala za nutnou.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se cen dovozu a cenového podbízení, potvrzuje se 78. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se předběžných poznámek o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie, nemění se závěry uvedené v 82. až 85. bodě odůvodnění.
6.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku (makroekonomické ukazatele)
(69)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 86. až 92. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Výrobní kapacita (v tunách)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Využití kapacity
74 %
57 %
65 %
68 %
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(70)
Ačkoli se údaje nepatrně změnily, trendy a závěry stanovené v 87. a 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se nemění, a tudíž se potvrzují. Výroba v roce 2009 prudce klesla, v roce 2010 o něco vzrostla a v období šetření sice zůstala stabilní, avšak stále pod úrovněmi z roku 2008. Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období neměnná, zatímco využití kapacity bylo v důsledku vývoje výroby menší.
6.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Podíl na trhu (v %)
56,8 %
58,8 %
58,1 %
53,9 %
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(71)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 23 %. V roce 2010 se objem prodeje zvýšil o třináct procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o dva procentní body. Potvrzují se tudíž závěry stanovené v 90. a 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
Období šetření
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivita (t/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(72)
Vzhledem k tomu, že se údaje nepatrně změnily, závěry týkající se zaměstnanosti stanovené v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 93. až 108. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.3.1. Průměrné jednotkové ceny reprezentativních výrobců v Unii
(74)
Po poklesu jednotkové ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo růst nákladů a v zájmu jejich pokrytí mohlo pouze mírně zvýšit ceny, což přesně stačilo na udržení téže nízké úrovně ziskovosti za rok 2010 a během období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
(75)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, (v % obratu z prodeje)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.3. Stav zásob
(76)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.4. Zaměstnanost, mzdy a produktivita
(77)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Podíl na trhu
22 %
24 %
22 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Zdroj:
Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(78)
Přestože byly údaje zveřejněné v prozatímním nařízení opraveny, nemění se zjištění týkající se využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje. Průměrná hodnota na tunu závislého prodeje zůstala během posuzovaného období stabilní a byla o 3 % nižší než prodejní cena, kterou výrobci v Unii zařazení do vzorku během období šetření účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
6.4. Závěr ohledně újmy
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená ve 110. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(80)
Dvě zúčastněné strany se po zveřejnění prozatímního nařízení ozvaly s tvrzením, že pro vymezení újmy jsou relevantnější údaje aktuálnější a že Komise neměla považovat za výchozí bod pro analýzu újmy rok 2008, ale spíše rok 2009. Uvedly, že podle judikatury WTO je pro vymezení újmy relevantnější použít místo údajů z minulosti údaje aktuálnější a že výsledek srovnání stavu z počátku a konce určitého období ve velké míře závisí na tom, která léta byla použita, neboť z jednoročního časového posunu může vyplynout rozdílný výsledek. Ze srovnání od roku 2009 do konce období šetření tudíž vyplývá rozdílný trend než ze srovnání období od počátku posuzovaného období do konce období šetření.
(81)
Toto tvrzení nebylo přijato. Posuzované období bylo vymezeno v souladu s běžnou praxí a doporučeními WTO jako objektivní období tří až čtyř let sahající až do konce období šetření, které je samo o sobě dvánáctiměsíčním obdobím, jež je ukončeno co nejblíže dni zahájení šetření.
(82)
I kdyby posuzované období začalo v roce 2009, zjištění týkající se podstatné újmy by bylo nadále platné. Zvýšením dovozu během uvedeného období výrobní odvětví Unie nedosáhlo svého cílového zisku, přestože došlo ke zvýšení objemů výroby, prodeje a k růstu produktivity. Zvyšující se spotřeba po roce 2009 byla pokryta dovozy z Číny, a nikoli výrobním odvětvím Unie, které od roku 2009 do konce období šetření ztratilo podíl na trhu.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. Účinky dumpingového dovozu
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená ve 115. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Účinky jiných činitelů
7.2.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
Období šetření
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj:
Eurostat
(84)
Malé změny údajů výrobního odvětví Unie nepatrně ovlivnily také údaje o podílech dovozu ze třetích zemí na trhu.
(85)
Některé zúčastněné strany napadly rozhodnutí Komise zahájit šetření pouze proti Číně, a nikoli proti Indii a Jižní Koreji, třebaže objemy dovozu a cenové trendy byly s objemy dovozu a cenovými trendy ČLR shodné.
(86)
Jak je uvedeno ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objemy dovozu z Indie v průběhu posuzovaného období klesly a dovoz z Jižní Koreje se zvýšil pouze o 4 %. Indické ceny se snížily o 12 % a jihokorejské ceny zůstaly stabilní, ale vždy vyšší než ceny uplatňované ČLR. Komise neobdržela žádný důkaz či tvrzení o dumpingu a újmě vyplývající z dovozů z těchto zemí, a proto se tento argument zamítá.
(87)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj:
Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(88)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 123. až 124. bod odůvodnění.
7.2.3. Dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(89)
Některé strany nadále tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno ve 125. bodě prozatímního nařízení, objem dovozu výrobního odvětví Unie z ČLR představoval až 40 % celkového dovozu z ČLR. Toto tvrzení není podloženo žádnými důkazy a nelze jej potvrdit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(90)
Po poskytnutí konečných informací jeden dovozce uvedl, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR velká množství dotčeného výrobku, a k potvrzení této skutečnosti využil svých údajů o dalším prodeji.
(91)
Skutečnost, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR určitá množství dotčeného výrobku, se nezpochybňuje. I když se nicméně použijí vlastní údaje uvedeného dovozce, je zmíněný objem menší než 1 % celkového dovozu z ČLR, a je tudíž zanedbatelný. Jak je uvedeno ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představoval dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR během období šetření 2-3 % celkového dovozu.
(92)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(93)
Po poskytnutí konečných informací sdružení CISA znovu uvedlo, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem svým navazujícím podnikům, s nimiž je ve spojení, za dotovanou cenu, čímž jim umožnilo prodávat za nižší cenu než jejich konkurenti v navazujícím odvětví. Nebyl nicméně předložen žádný důkaz, který by vedl ke změně závěrů Komise uvedených ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, byl malý (2 %) a že se v této věci nejednalo o újmu způsobenou vlastní vinou.
(94)
Sdružení CISA rovněž zpochybnilo údaje o nákladech na výrobu oceli s organickým povlakem a v širším slova smyslu cenu oceli s organickým povlakem účtovanou stranám, které jsou ve spojení. Vzhledem k prodejní ceně žárově pozinkovaných svitků - suroviny používané při výrobě oceli s organickým povlakem - CISA uvedlo, že náklady na výrobu oceli s organickým povlakem během období šetření nemohly přesáhnout 900 EUR za tunu.
(95)
Přestože Komise nezpochybňuje údaje poskytnuté sdružením CISA, pokud jde o náklady na výrobu žárově pozinkovaných svitků, byly náklady na výrobu oceli s organickým povlakem ověřeny u všech výrobců Unie zařazených do vzorku. Komise vítá skutečnost, že celkové výrobní náklady (suroviny, zpracování, nanášení povlaků, prodejní, správní a režijní náklady, finanční náklady atd.) odpovídají nákladům stanoveným v 74. bodě odůvodnění výše.
(96)
Sdružení CISA poté uvedlo, že prodej oceli s organickým povlakem stranám, které jsou ve spojení, je ztrátový, a způsobuje tudíž výrobnímu odvětví Unie újmu. To je založeno na srovnání celkových výrobních nákladů (978 EUR za tunu) s průměrnou cenou pro odběratele, kteří jsou ve spojení (965 EUR za tunu).
(97)
Pokud by tvrzení, že by z jednoduchého matematického srovnání vyplynula ztrátovost prodeje stranám, které jsou ve spojení, bylo pravdivé, znamenalo by to, že by výrobní odvětví Unie neslo stejné prodejní, správní a režijní náklady a další režijní náklady související s prodejem jak v případě závislého prodeje, tak i prodeje stranám, které nejsou ve spojení. Jak je uvedeno ve 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, prodej stranám, které jsou ve spojení, probíhal na základě metody nákladů a přirážky (metoda „cost plus“), a výrobní odvětví Unie tudíž tímto prodejem své náklady získávalo nazpět.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 126. až 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.5. Hospodářská krize
(99)
Po lhůtě k předložení připomínek týkajících se poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana poukázala na oznámené uzavření jednoho závodu v Belgii a na to, že se v důsledku vyšší moci objevily potíže v běžné výrobě a při přepravě z ostatních zařízení v Belgii. Podle zúčastněné strany to je důkazem nedostatečného zabezpečení dodávek oceli s organickým povlakem v EU a také důvodem k tomu, aby dovozcům a uživatelům bylo umožněno svobodně využívat zdrojů oceli s organickým povlakem v zemích EU a Číně.
(100)
Tyto argumenty byly zamítnuty. Vzhledem k malému využití kapacity v EU nepředstavuje zabezpečení dodávek žádný problém, neboť dostupná kapacita výrobního odvětví Unie je přiměřená. V každém případě zařízení, jež byla v Belgii uzavřena, ocel s organickým povlakem nevyrábějí. Zabezpečení dodávek je pochopitelně důležité, ale navržená cla v tomto případě nejsou stanovena s cílem zastavit dodávky oceli s organickým povlakem z Číny, nýbrž jen předejít tomu, aby byly dodávky na trhu Unie předmětem dumpingu.
(101)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 128. až 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(102)
Některé strany dále tvrdily, že výrobci Unie mají strukturální nadbytek kapacity převyšující celkovou spotřebu v Unii. Tato tvrzení byla vyslovena v dřívější fázi a rozpracována ve 130. až 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly k této věci předloženy další důkazy, potvrzuje se závěr těchto bodů odůvodnění.
7.2.7. Zvýšení výrobních nákladů
(103)
Některé strany dále uvedly, že zdrojem újmy způsobené výrobcům v Unii je zvýšení jejich výrobních nákladů během posuzovaného období. Z výše uvedených údajů vyplývá, že se výrobní náklady zvýšily v průměru pouze o 6 %. Pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu z ČLR, mohlo by výrobní odvětví Unie přenést toto zvýšení na své odběratele; ceny se však snížily o 3 %. Tvrzení, že výrobní náklady byly příčinou újmy, se tudíž zamítá.
7.3. Závěr o příčinné souvislosti
(104)
Na základě výše uvedených skutečností se nemění prozatímní zjištění uvedená ve 133. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Potvrdila se rovněž prozatímní zjištění týkající se účinků jiných známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie: tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
8. ZÁJEM UNIE
8.1. Výrobní odvětví Unie
(105)
Po poskytnutí předběžných informací nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace týkající se zájmu výrobců Unie. Potvrzuje se proto 138. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zájmu těchto zúčastněných stran.
8.2. Dovozci, obchodníci a uživatelé
(106)
Po poskytnutí konečných informací byly obdrženy připomínky dovozců a dalších zúčastněných stran, nicméně pokud jde o zájem dovozců, obchodníků a uživatelů, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace. Potvrzují se tudíž prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto stran uvedená ve 144. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8.3. Závěr ohledně zájmu Unie
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
Po poskytnutí prozatímních informací dvě zúčastněné strany uvedly, že poskytnuté údaje neobsahovaly dostatek informací a vysvětlení, pokud jde o výpočet rozpětí cenového podbízení a rozpětí prodeje pod cenou. V prozatímních informacích je vysvětleno, že některé hodnoty nebyly zveřejněny z důvodů zachování důvěrnosti, neboť dotčený model byl vyráběn pouze jedním nebo dvěma výrobci v Unii. V okamžiku poskytnutí konečných informací byla pro tyto modely zveřejněna rozpětí.
(109)
Zúčastněné strany také zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie pro výpočet rozpětí újmy. Tvrdily, že takový zisk je vzhledem k současné ekonomické situaci nadsazený a nereálný a že rok 2008 nebyl, pokud jde o ziskovost, rokem reprezentativním, neboť byl pro odvětví oceli rokem výjimečným.
(110)
Toto tvrzení se zamítá. Za prvé, ziskovost v případě oceli s organickým povlakem byla ve skutečnosti větší před rokem 2008 než v roce 2008, což je v rozporu s tvrzením, že rok 2008 byl rokem výjimečným. Za druhé, cílový zisk je ziskem, kterého lze dosáhnout při neexistenci dumpingového dovozu. Rok 2008 byl posledním rokem, ve kterém výrobní odvětví Unie nebylo ještě zcela zasaženo účinky dumpingového dovozu, a je tudíž vhodným základem pro stanovení cílového zisku.
(111)
Po poskytnutí konečných informací zúčastněné strany opět zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie, jakož i označení roku 2008 rokem reprezentativním, pokud jde o ziskovost. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, jaký by byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 v případě, že by nedošlo k hospodářské krizi, se tento argument zamítá. Argument uvedených stran, podle něhož byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 ovlivněn hospodářskou krizí, což z roku 2008 učinilo rok výjimečný, by navíc poukazoval na to, že zisk vytvořený v roce 2008 je nižší než zisk, který by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v běžném roce.
(112)
Zúčastněné strany rovněž zdůraznily, že objemy dovozu z ČLR byly nejnižší v roce 2009, spíše než v roce 2008. Nicméně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nebylo v roce 2009 ziskové, je nemožné použít údaje z roku 2009 pro stanovení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie.
(113)
Sdružení CISA dále uvedlo, že zisk dosažený v roce 2008 z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nelze použít jako cílový zisk, neboť právě v roce 2008 byl zaznamenán největší rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Tento argument byl zamítnut, neboť uvedený cenový rozdíl není pro výpočet zisku z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, relevantní.
(114)
Sdružení CISA dále navrhlo, aby byl cílový zisk pro prodej oceli s organickým povlakem stranám v Unii, které nejsou ve spojení, založen na průměrném celkovém zisku nadnárodní společnosti ArcelorMittal za rok 2010 a 2011. Tento návrh byl zamítnut, jelikož se nejedná o spolehlivý zdroj informací o zisku vytvořeném v Unii v případě oceli s organickým povlakem při neexistenci dumpingového dovozu; zisk, který byl v celosvětovém měřítku vytvořen celou skupinou ArcelorMittal, totiž zcela jasně nepředstavuje zisk z prodeje oceli s organickým povlakem v rámci Unie.
(115)
Zúčastněné strany rovněž zpochybnily náklady po dovozu použité k výpočtu prozatímních cel, neboť byly založeny na údajích předložených pouze jedním dovozcem. V pozdější fázi Komise provedla průzkum u druhého dovozce a jeho údaje byly nyní k výpočtu nákladů po dovozu použity. Použitím průměru obou společností uvedené náklady nyní mírně poklesly, čímž se odpovídajícím způsobem zvýšila rozpětí újmy.
(116)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku Komise týkající se výpočtu rozpětí prodeje pod cenou. Toto tvrzení bylo nicméně založeno na nesprávném předpokladu, že Komise vypočítala rozpětí prodeje pod cenou tak, že z tržní ceny odstranila průměrný zisk výrobního odvětví Unie během období šetření (2,6 %), aby dosáhla „prahu výnosnosti“ (tedy ceny, z níž by vyplynul nulový zisk), a poté k tomuto „prahu výnosnosti“ přidala cílový zisk.
(117)
Komise vypočetla rozpětí prodeje pod cenou tak, že k výrobním nákladům každého typu výrobku přidala cílový zisk. Metodika navržená zúčastněnou stranou je chybná, protože průměrného zisku ve výši 2,6 % nebylo automaticky dosaženo při každém prodeji každého modelu všemi společnostmi, jejichž údaje byly použity.
(118)
Jedna zúčastněná strana rovněž zpochybnila výpočet újmy provedený Komisí. Vzhledem k tomu, že uvedená strana neměla úplný přístup k údajům, které Komise použila k výpočtu rozpětí újmy, pokusila se provést výpočet sama, přičemž vycházela z toho, jak sama pochopila rozdíl mezi tržní cenou podkladu potaženého slitinou hliník-zinek a podkladu potaženého zinkem, který podle jejího výpočtu činil 50 USD za tunu. Výsledkem tohoto přepočtu založeného na neúplných údajích bylo nižší rozpětí újmy než rozpětí vypočtené a zveřejněné Komisí.
(119)
Argumenty této strany byly zamítnuty, neboť po analýze úplných údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Unie nebylo možné údajný cenový rozdíl potvrdit. Je tedy třeba zdůraznit, že údaje použité zúčastněnou stranou byly neúplné, a nemohly být tudíž spolehlivým základem pro opětný výpočet újmy provedený Komisí.
(120)
Potvrzuje se proto 154. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2. Konečná opatření
(121)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR podle pravidla nižšího cla na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy.
(122)
Sedm společností nezařazených do vzorku spolupracovalo v rámci antidumpingového šetření, nikoliv však v rámci souběžného antisubvenčního šetření. Antidumpingová celní sazba pro tyto společnosti je nulová. V rámci antisubvenčního šetření se na tyto společnosti vztahuje zbytková celní sazba.
(123)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
(124)
Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Název společnosti
Rozpětí subvencí (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Vyrovnávací clo (v %)
Antidumpingové clo (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje zbytková celní sazba v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 215/2013 (3))
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Nespolupracující společnosti
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(125)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se s přihlédnutím ke skutečnosti, že v souběžném antisubvenčním řízení nebyla uložena žádná prozatímní opatření, považuje za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu prozatímních uložených cel. Za těchto okolností by prozatímní clo v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 prozatímního nařizení nařízení mělo být s konečnou platností vybráno. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla se stanoví takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Všechny ostatní společnosti
13,6
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 845/2012 se s konečnou platností vybírají v sazbě stanovené v článku 1 uvedeného nařízení. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a že po skončení období šetření buď vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby se na uvedeného výrobce vztahovalo clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 214/2013,
annettu 11 päivänä maaliskuuta 2013,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ‧perusasetus‧, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 14 artiklan 1 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ‧komissio‧, otti asetuksella (EU) N:o 845/2012 (2), jäljempänä ‧väliaikaista tullia koskeva asetus‧, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin, jäljempänä ‧väliaikaiset toimenpiteet‧, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ‧Kiina‧, peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa.
(2)
Menettely pantiin vireille sen jälkeen, kun Eurofer, jäljempänä ‧valituksen tekijä‧, oli tehnyt 7 päivänä marraskuuta 2011 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 70 prosenttia orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö pinnoitettujen terästuotteiden polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta aineellisesta vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn panemiseksi vireille.
2. MYÖHEMPI MENETTELY
(3)
Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet, jäljempänä ‧alustavien päätelmien ilmoittaminen‧, useat asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.
(4)
Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Lisätarkastuskäyntejä tehtiin seuraavan yrityksen toimitiloihin:
-
Macrometal, Hampuri.
(5)
Tämän jälkeen kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa tiettyjen Kiinasta peräisin olevien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista, jäljempänä ‧lopullisten päätelmien ilmoittaminen‧. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä.
(6)
Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon.
2.1 Tutkimusajanjakso
(7)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 12 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus koski 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ‧tutkimusajanjakso‧. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu koski vuoden 2008 tammikuun ja tutkimusajanjakson päättymisen välistä aikaa, jäljempänä ‧tarkastelujakso‧.
3. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
3.1 Tuotteiden tutkimuksen ulkopuolelle jättämistä koskevat pyynnöt
(8)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 ja 20 kappaleessa todettiin, että komissio oli saanut useita tuotteiden tutkimuksen ulkopuolelle jättämistä koskevia pyyntöjä ja ettei asiasta ollut tehty päätelmiä väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisupäivään mennessä.
(9)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatiin lisää pyyntöjä, joita analysoidaan seuraavassa:
3.1.1 Orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa on kromi- tai tinapinnoite
(10)
Yksi orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden käyttäjä pyysi, että tuotteen määritelmän ulkopuolelle jätettäisiin sellaiset orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti. Tutkimuksessa vahvistui, että kromi- tai tinapinnoite tekee tuotelajista fyysisiltä ja kemiallisilta ominaisuuksiltaan erilaisen kuin tutkimuksen kohteena olevat orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet. Orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti, käytetään lähes yksinomaisesti elintarvikepakkauksissa ja kaapeliteollisuudessa. Unionin tuotannonala myös selitti, että se ei ollut tarkoittanut, että tuote olisi osa tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää. Näistä syistä orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti, on jätetty tutkimuksen ulkopuolelle.
(11)
Kiinan rauta- ja terästeollisuuden järjestö (China Iron and Steel Association), jäljempänä ‧CISA‧, kaksi tuojaa ja yksi käyttäjä ehdottivat neljän muun tuotelajien jättämistä tutkimuksen ulkopuolelle. Pyynnöt analysoitiin ja hylättiin jäljempänä esitetyistä syistä.
3.1.2 Kuumavalssatut levyt, joissa on suojaava pohjamaali (orgaaninen tai epäorgaaninen)
(12)
Pyyntö hylättiin, koska nämä tuotteet eivät kuulu tutkimuksen kohteena oleviin CN-koodeihin. Maali tai pinnoitus on vain ruostesuojaa varten, minkä vuoksi kyseiset tuotteet kuuluvat CN-nimikkeeseen 7208 eivätkä nimikkeeseen 7210. Kuumavalssatut levyt, joissa on suojaava pohjamaali (orgaaninen tai epäorgaaninen), eivät kuulu tuotteen määritelmään eikä niitä näin ollen voi poistaa siitä.
3.1.3 Orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joiden substraatin paksuus on 0,6-2,0 mm
(13)
CISA ja kaksi tuojaa pyysivät sellaisten orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden, joiden substraatin paksuus on 0,6-2,0 mm - joiden osuus Kiinasta tulevasta tuonnista on 5-10 prosenttia - jättämistä tutkimuksen ulkopuolelle; niiden mukaan kiinalainen vienti on suorassa kilpailussa vain niiden unionin tuotannonalan orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotannon kanssa, joiden substraatin paksuus on 0,25-0,6 mm.
(14)
Pyyntö hylättiin, koska sekä kiinalaiset viejät että unionin tuotannonala valmistavat ja myyvät orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita, joiden substraatin paksuus on 0,6-2,0 mm, minkä vuoksi nämä tuotteet kilpailevat selvästi keskenään. Mitään näyttöä ei esitetty siitä, että orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joiden substraatin paksuus on yli 0,6 mm, eivät kilpailisi niiden orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kanssa, joiden substraatin paksuus on alle 0,6 mm, ja että tämän vuoksi kyseessä olisi eri tuotelaji. Orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla, joiden substraatin paksuus on alle ja yli 0,6 mm, on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä sama käyttötarkoitus, minkä vuoksi kyseessä on sama tuote.
3.1.4 Orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa on alumiini-sinkkiseoksella pinnoitettu substraatti
(15)
Kaksi tuojaa väitti, että vain neljällä unionin tuottajalla on lisenssi tämän tuotelajin tuottamiseen ja että vain yksi yritys tuotti sitä. Ne väittivät myös, että tuote eroaa ominaisuuksiensa perusteella orgaanisella aineella pinnoitetuista terästuotteista, joissa on sinkkipinnoite.
(16)
Pyyntö hylättiin, koska nämä kaksi tuotelajia ovat keskenään vaihdettavissa, niillä on päällekkäiset käyttötarkoitukset ja ainakin kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa valmisti tätä tuotelajia tutkimusajanjaksolla. On huomattava, että vain yksi yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja vei tätä tuotelajia unioniin tutkimusajanjaksolla.
3.1.5 Orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa on sinkkiseoksella pinnoitettu substraatti
(17)
Myös tämä pyyntö hylättiin, koska toisin kuin yksi käyttäjä väitti, useat unionin tuottajat tuottavat ja myyvät tätä tuotetta merkittäviä määriä, ja sillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin muilla orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden lajeilla.
3.2 Tuotteiden tutkimukseen sisällyttämistä koskevat pyynnöt
(18)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi järjestö pyysi, että orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa on kromi- tai tinapinnoite ja jotka luokitellaan Taric-koodiin 7210122010 ja 7210500010, sisällytettäisiin tuotteen määritelmään. Pyyntö hylättiin, koska nämä koodit eivät sisältyneet alkuperäiseen valitukseen ja näihin koodeihin kuuluvilla tuotteilla on erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet kuin valituksen piiriin kuuluvilla tuotteilla.
3.3 Tarkasteltavana oleva tuote
(19)
Koska orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden, joissa on kromi- tai tinapinnoite, jättäminen tutkimuksen ulkopuolelle hyväksyttiin, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 13 ja 14 kappaleessa esitettyjä alustavia päätelmiä tarkasteltavana olevasta tuotteesta on muutettava tämän vuoksi.
(20)
Näin ollen tarkasteltavana ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70 luokiteltavat tietyt orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet eli seostamattomasta teräksestä ja seosteräksestä (ruostumatonta terästä lukuun ottamatta) valmistetut levyvalmisteet, jotka on maalattu, lakattu tai muovipinnoitettu ainakin yhdeltä puolelta, lukuun ottamatta niin kutsuttuja kerroslevyjä, joita käytetään rakentamisessa ja jotka koostuvat kahdesta ulkopintana toimivasta metallilevystä, joiden välissä oleva eristemateriaali toimii vakauttajana, lukuun ottamatta tuotteita, joissa on sinkkipölyä sisältävä loppupinnoite (sinkkiä runsaasti sisältävä maali, jonka painosta vähintään 70 prosenttia on sinkkiä), ja lukuun ottamatta tuotteita, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti; jäljempänä ‧tarkasteltavana oleva tuote‧.
3.4 Samankaltainen tuote
(21)
Koska väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15-18 kappaleessa esitetyistä päätelmistä ei esitetty huomautuksia, samankaltaista tuotetta koskevat alustavat päätelmät voidaan vahvistaa.
4. POLKUMYYNTI
(22)
Useat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimittivat polkumyyntiä koskevia huomautuksia väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton ja komission alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen.
4.1 Markkinatalouskohtelu
(23)
Koska markkinatalouskohtelusta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-38 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. Markkinatalouskohtelua pyytäneiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kahdesta ryhmästä kumpikaan ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevia vaatimuksia.
4.2 Yksilöllinen kohtelu
(24)
Kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täytti yksilöllisen kohtelun myöntämistä koskevat vaatimukset (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 40 kappale). Yksi osapuoli toisti pyyntönsä yksilöllisen kohtelun ja yksilöllisen tarkastelun myöntämisestä. Tämä osapuoli peruutti markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön mutta piti voimassa yksilöllistä kohtelua sekä yksilöllistä tarkastelua koskevan pyyntönsä. Pyyntöä pidettiin yksilöllistä tarkastelua koskevana pyyntönä, minkä vuoksi se sisältyi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 41 kappaleessa mainittuihin pyyntöihin. Perusasetuksen 9 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti yksilöllisiä tulleja on sovellettava sellaisen viejän tai tuottajan tuontiin, jolle myönnetään yksilöllinen tarkastelu perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tämän osapuolen yksilöllistä tullia koskeva pyyntö hylättiin, kuten johdanto-osan 26-31 kappaleessa selitetään tarkemmin.
(25)
Koska yksilöllisestä kohtelusta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39 ja 40 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
4.3 Yksilöllinen tarkastelu
(26)
Kahdeksan vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti yksilöllistä tarkastelua koskevat pyynnöt perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 41 ja 42 kappaleessa selitettiin - ja mikä vahvistetaan tässä - yhtä vientiä harjoittavaa tuottajaa, Union Steel Chinaa, joka pyysi markkinatalouskohtelua, tutkittiin sen markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön tarkastelun yhteydessä.
(27)
Kaikkien muiden yksilöllistä tarkastelua koskevien pyyntöjen osalta pääteltiin, että yksilölliset tarkastelut olisivat kohtuuttoman työläitä ja estäisivät tutkimuksen loppuun saattamisen hyvissä ajoin. Tämän vuoksi näitä pyyntöjä ei voitu hyväksyä.
(28)
Yksi osapuoli väitti, että sen pyyntöä ei voida pitää hallinnollisesti rasittavana, koska alustavan vaiheen jälkeen komission yksiköillä on edelleen kuusi kuukautta aikaa ennen lopullisen päätöksen tekemistä. Lisäksi komission yksiköt ovat hiljattaisissa menettelyissä myöntäneet yksilöllisiä tarkasteluja alustavan vaiheen jälkeen.
(29)
Toinen osapuoli, johon viitattiin jo johdanto-osan 24 kappaleessa, väitti, että sille pitäisi myöntää yksilöllinen tarkastelu, koska se oli toimittanut vaaditut tiedot asetetussa määräajassa ja koska yksilöllinen tarkastelu oli jo myönnetty toiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, Union Steel Chinalle.
(30)
Päätökset yksilöllistä tarkastelua koskevien pyyntöjen hyväksymisestä tehdään tapauskohtaisesti ottaen huomioon esitettyjen pyyntöjen määrä ja niiden käsittelyyn käytettävissä oleva aika. Tässä tapauksessa toimitettujen pyyntöjen lukumäärän, otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ja otoksen ulkopuolisen vientiä harjoittavan tuottajan markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön tutkimisen jälkeen käytettävissä olevan vähäisen ajan sekä noudatettavien menettelymääräaikojen vuoksi päätettiin, että näitä pyyntöjä ei voida hyväksyä, kuten 27 johdanto-osan kappaleessa todetaan.
(31)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 41 kappaleessa selitettiin, Union Steel Chinan olosuhteet olivat erilaiset, koska yritystä tutkittiin jo sen markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön tarkastelun yhteydessä.
4.4 Normaaliarvo
4.4.1 Vertailumaa
(32)
Kanadan valinnasta vertailumaaksi ei saatu uusia huomautuksia. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 43-49 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
4.4.2 Normaaliarvon määrittäminen
(33)
Normaaliarvo laskettiin vertailumaan (eli Kanadan) ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamien tietojen pohjalta. Näin ollen normaaliarvo vahvistettiin samankaltaisen tuotteen yhden kanadalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin hintojen ja laskennallisen normaaliarvon perusteella, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 50-55 kappaleessa selitettiin.
(34)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että komissio ei toimittanut tarvittavia tietoja vertailumaan normaaliarvosta, etenkään eri tuotelajien, tuotteiden vertailtavuuden, edustavuuden ja oikaisujen osalta.
(35)
Nämä väitteet hyväksyttiin osittain. Komissio toimitti kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille kaikki sellaiset normaaliarvon laskemiseen käytetyt tiedot, jotka voitiin paljastaa rikkomatta perusasetuksen 19 artiklaa, eli se varmisti, että kaikkia ainoan kanadalaisen tuottajan luottamuksellisina toimittamia tietoja kohdellaan sellaisina eikä paljasteta muille osapuolille. Vientiä harjoittaville tuottajille toimitetut tiedot olivat sellaisia, että niiden perusteella oli mahdollista ymmärtää menetelmä, jota käytettiin perusasetuksen 2 artiklan mukaisesti. Todettiin kuitenkin, että tarkempia tietoja voitiin antaa tuotelajeittain käyttämällä vaihteluvälejä tietojen luottamuksellisuuden noudattamiseksi. Tällaisia tietoja toimitettiin lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä. Lisäksi toimitettiin tarkempia tietoja siitä, miksi joitakin tuotelajeja ei pidetty edustavina, ja normaaliarvoon tehtyjen oikaisujen tasosta.
(36)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli totesi, että toimitetut tiedot olivat kyllä tarkempia, mutta se väitti, että joitakin tietoja puuttui edelleen, etenkin valmistuskustannusten tasosta, jota käytettiin niiden tuotelajien laskennallisen normaaliarvon muodostamiseen, joita ei myyty kotimarkkinoilla.
(37)
Näiden tuotelajien osalta, joita ei myyty kotimarkkinoilla, valmistuskustannusten perustana käytettiin niitä läheisimmin muistuttavien tuotelajien valmistuskustannuksia, joita oikaistiin tarpeen mukaan. Vaikka ne eivät olleetkaan täysin samanlaisia kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viemät tuotelajit, ne muistuttivat kuitenkin erittäin läheisesti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien myymiä tuotelajeja, koska yleensä vain orgaanisen pinnoitteen paksuus vaihteli. Näin ollen valmistuskustannusten erojen havaittiin olevan vähäisiä.
(38)
Kuten tämä osapuoli totesi huomautuksissaan, komissio toimitti lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä tarkempia tietoja, jotka esitettiin vaihteluvälien muodossa, mukaan luettuna vertailumaan valmistuskustannuksiin, myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin ja voittoon liittyvät tiedot, joita käytettiin laskennallisen normaaliarvon muodostamiseen, normaaliarvoon tehtyjen oikaisujen yleiseen tasoon liittyvät tiedot, lopulliseen normaaliarvoon tuotelajiryhmittäin liittyvät tiedot, edustavuuteen liittyvät tiedot sekä normaaliarvoon tehtyjen oikaisujen luonnetta ja vaikutuksia kokevat tiedot.
(39)
Edellä esitetyn perusteella lopullisten päätelmien ilmoittaminen, joka tehtiin perusasetuksen 20 artiklan vaatimusten mukaisesti, antoi asianomaisille osapuolille mahdollisuuden ymmärtää yksityiskohtaisesti perusasetuksen 2 artiklan mukaisesti käytetyn menetelmän, ja kaikille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia lopullisista päätelmistä. Sen vuoksi päätellään, että kaikki tiedot ilmoitettiin ja että osapuolten puolustautumisoikeuksia noudatettiin täysimääräisesti.
(40)
Yksi osapuoli väitti, että myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin ja voittoon liittyvien tietojen lähdettä tapauksissa, joissa normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti, ei selitetty. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55 kappaleessa kuitenkin selitetään, että tapauksissa, joissa normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti, käytettiin kanadalaisen tuottajan myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittomarginaalia niiden tuotelajien osalta, joiden myynnin havaittiin olevan kannattavaa. Perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaan myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto perustuvat vertailumaan tuottajan tavanomaisessa kaupankäynnissä syntyneisiin tarkistettuihin kustannuksiin ja kotimarkkinamyyntiin.
(41)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 50-55 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
4.5 Vientihinta
(42)
Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 56 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
4.6 Vertailu
(43)
Kaksi osapuolta väitti, että komissio ei antanut riittävästi tietoa tuotelajien vertailtavuudesta ja niiden edustavuudesta tuotelajien tasolla.
(44)
Kuten johdanto-osan 35 kappaleessa selitettiin, komissio toimitti kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille kaikki merkitykselliset tiedot, jotka voitiin toimittaa ottaen huomioon luottamuksellisuutta koskevat perusasetuksen säännökset. Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadun pyynnön tuloksena toimitettiin tarkempia tuotelajikohtaisia tietoja, mukaan luettuna syyt siihen, miksi joitakin tuotelajeja ei pidetty edustavina, minkä vuoksi normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti.
(45)
Vertailumaan Kanadan tuottajan toimitiloihin tehdyn tarkastuskäynnin jälkeen joidenkin tuotelajien normaaliarvoa oikaistiin alaspäin fyysisten ominaisuuksien erojen vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti pääasiassa siksi, että kanadalaisen tuottajan joissakin tuotelajeissa käyttämän orgaanisen pinnoitteen havaittiin olevan erilaatuinen kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämä pinnoite. Näiden oikaisujen tuloksena kyseisten tuotelajien normaaliarvo aleni.
(46)
Yksi osapuoli pyysi tiedot normaaliarvoon tehtyjen kaikkien oikaisujen määrästä. Kanadalaisen tuottajan toimittamien tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi näitä tietoja ei voitu toimittaa. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä annettiin kuitenkin oikaisujen kokonaisprosentti, joka osoitti, että oikaisujen vaikutus oli vähäinen.
(47)
Joistakin havaituista eroista huolimatta kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit muistuttivat kuitenkin erittäin läheisesti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien myymiä tuotelajeja (ks. 37 kappale). Näiden tuotelajien todettiin olevan samanlaisia teräksen laadun, käytetyn substraatin leveyden ja paksuuden sekä käytetyn metallipinnoitteen tyypin ja massan osalta.
(48)
Tarpeen mukaan tehtiin oikaisu fyysisten ominaisuuksien erojen huomioon ottamiseksi (ks. 45 kappale) joissakin tuotelajeissa käytetyn orgaanisen pinnoitteen laatuerojen vuoksi. Eron markkina-arvon arvioimiseksi otettiin huomioon keskimääräinen hintaero tuotetta läheisimmin muistuttavaan tuotelajiin sekä kansainväliset markkinahinnat.
(49)
Sama osapuoli kysyi, sisältyivätkö kuljetus- ja vakuutuskustannukset myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin. Koska vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -tasolla, näitä kustannuksia ei sisällytetty laskelmiin.
(50)
Yksi osapuoli väitti, että niiden oikaisupyyntö, joka liittyi kolmen laskun arvoon, olisi pitänyt ottaa huomioon samoin kuin yksi erityinen myyntitapahtuma, joka jätettiin huomiotta. Tämä pyyntö liittyi asiakkaalle maksettuun korvaukseen, joka liittyi ennen tutkimusajanjaksoa tapahtuneeseen myyntiin mutta jota oli käsitelty alennuksena tutkimusajanjaksolla laskutettujen kolmen laskun arvoon, minkä vuoksi näiden laskujen arvo aleni keinotekoisesti. Yrityksen pyyntö hyväksyttiin. Pyydetty oikaisu tehtiin, ja virheellisesti poistettu myyntitapahtuma sisällytettiin vientihintaa koskeviin laskelmiin.
(51)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
4.7 Polkumyyntimarginaali
(52)
Koska asiasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 58 ja 59 kappaleessa esitetty menetelmä voidaan vahvistaa.
(53)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen komissiolle ilmoitettiin, että asetuksen artiklaosassa oli mainittu joitakin kauppayhtiöitä, jotka eivät tuottaneet tarkasteltavana olevaa tuotetta. Nämä kauppayhtiöt on nyt poistettu artiklaosasta, ja siinä nimetään ainoastaan vientiä harjoittavat tuottajat.
(54)
Kun otetaan huomioon normaaliarvon oikaisu ja erittäin vähäinen oikaisu vientihintaan (ks. 45 ja 50 kappale) ja koska muita huomautuksia ei esitetty, lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:
Yrityksen nimi
Polkumyyntimarginaali (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd., Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd., ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd. ja Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
48,9
Union Steel China
50,9
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
55,0
Yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset
68,1
(55)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60 kappaleessa esitetyn perusteella koko maata koskeva polkumyyntimarginaali Kiinan osalta määritettiin käyttämällä korkeinta polkumyyntimarginaalia, joka oli vahvistettu vientiä harjoittavien tuottajien edustavien tuotelajien osalta. Kun otetaan huomioon normaaliarvon oikaisu johdanto-osan 45 kappaleessa esitetyllä tavalla, samaan tuotteeseen rinnakkaisen tukien vastaisen menettelyn perusteella vientitukien vuoksi sovellettavat tasoitustullit ja muiden huomautusten puute, koko maata koskevaksi polkumyyntitulliksi vahvistetaan 68,1 prosenttia cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
5. VAHINKO
5.1 Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(56)
Koska unionin tuotannosta ei esitetty uusia huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63 ja 64 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
5.2 Unionin markkinat
(57)
Koska unionin markkinoista ei esitetty uusia huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 65-69 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
5.3 Unionin kulutus
(58)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen jotkin asianomaiset osapuolet ottivat esiin joitakin epäjohdonmukaisuuksia julkaistuissa vahinkotiedoissa. Komissio tarkasteli tietoja uudelleen ja korjasi tarpeen mukaan unionin tuotannonalaa ja unionin markkinoita koskevia tietoja. Nämä uudelleentarkastelut muuttivat joitakin lukuja joinakin vuosina, mutta suuntaukset ja näin ollen näitä tietoja koskevat päätelmät pysyvät yleisesti ottaen ennallaan.
(59)
Edellä esitettyjen korjausten jälkeen unionin kokonaiskulutus kehittyi seuraavasti:
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kulutus (tonnia)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Indeksi (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
Kokonaiskulutus unionin markkinoilla supistui tarkastelujakson aikana 7 prosenttia. Vuosien 2008 ja 2009 välillä laskua oli noin 25 prosenttia, mikä johtui pääasiassa maailmanlaajuisen talouskriisin kielteisistä vaikutuksista, erityisesti rakennusalalla. Tämän jälkeen kulutus alkoi jälleen elpyä ja kasvoi yhteensä 18 prosenttiyksikköä vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana mutta oli edelleen alle vuoden 2008 tason.
(61)
Koska unionin kulutusta koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70-72 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
5.4 Tuonti unioniin ja markkinaosuus
(62)
Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti; markkinaosuutta kuvaavat prosenttiluvut ovat muuttuneet kulutuslukujen muutoksen vuoksi:
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeksi (2008 = 100)
100
32
98
149
Markkinaosuus (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Indeksi (2008 = 100)
100
43
112
160
Lähde:
Eurostat.
(63)
Kulutustietojen muutoksen vuoksi Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus (prosentteina) on muuttunut verrattuna väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa julkaistuihin tietoihin. Suuntaus on kuitenkin pysynyt samana. Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi merkittävästi tarkastelujakson alun 9,1 prosentista 14,6 prosenttiin sen lopussa. Tuonti laski vuonna 2009 talouskriisistä johtuvan kulutuksen voimakkaan laskun vuoksi, minkä jälkeen se elpyi erittäin nopeasti niin, että markkinaosuus kohosi yhdessä vuodessa vuoden 2008 eli talouskriisiä edeltävälle tasolle ja tutkimusajanjakson loppuun mennessä ylitti merkittävästi sen.
5.4.1 Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
(64)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysi lisätietoja hintojen alittavuutta koskevista laskelmista tapauksissa, joissa Kiinasta tuotu tuotelaji ja unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymä tuotelaji eivät olleet täsmälleen samanlaisia. Kyseinen tuottaja pyysi tietoja myös siitä, oliko tapauksissa, joissa tuotelaji ei ollut täsmälleen samanlainen, tehty oikaisu fyysisten erojen perusteella.
(65)
Jos viety tuotelaji ja unionin tuotannonalan myymä tuotelaji eivät olleet täsmälleen samanlaisia, komissio vertasi vietyä tuotelajia unionin tuotannonalan myymään sitä läheisimmin muistuttavaan tuotelajiin. Näissä tapauksissa vertailu tehtiin läheisesti muistuttavaan tuotelajiin, jossa ainoa ero oli substraatin paksuus.
(66)
Jos läheisesti muistuttavia tuotelajeja oli enemmän kuin yksi, komissio vertasi vietyä tuotelajia unionin markkinoilla myytyyn edullisempaan tuotelajiin riippumatta siitä, oliko edullisemmassa tuotelajissa paksumpi vai ohuempi substraatti. Sen vuoksi oikaisua fyysisten erojen perusteella ei pidetty tarpeellisena.
(67)
Koska tuontihinnoista ja hintojen alittavuudesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 78-81 esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
6. UNIONIN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE
6.1 Alustavat huomautukset
(68)
Koska unionin tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 82-85 kappaleessa esitetyt päätelmät pysyvät ennallaan.
6.2 Koko unionin tuotannonalaa koskevat tiedot (makrotaloudelliset indikaattorit)
(69)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen (86-92 kappale) komissio päivitti tietolähteet, joihin nämä päätelmät perustuivat. Päivitys ei merkittävästi muuttanut indikaattoreita, jotka julkaistiin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa, eikä se muuttanut suuntauksia, joihin komission vahinkoanalyysi perustui. Päivitetyt tiedot julkaistaan seuraavassa:
6.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Indeksi (2008 = 100)
100
79
90
90
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Indeksi (2008 = 100)
100
102
102
99
Kapasiteetin käyttöaste (%)
74
57
65
68
Indeksi (2008 = 100)
100
77
88
92
Lähde:
Valitus ja kyselyvastaukset.
(70)
Tiedot ovat muuttuneet hieman, mutta suuntaukset ja päätelmät, jotka esitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 87 ja 88 kappaleessa, pysyvät ennallaan ja voidaan näin ollen vahvistaa. Tuotanto väheni jyrkästi vuonna 2009, elpyi osittain vuonna 2010 ja pysyi vakaana tutkimusajanjaksolla mutta edelleen alle vuoden 2008 tasojen. Tuotantokapasiteetti säilyi vakaana tarkastelujaksolla, kun taas kapasiteetin käyttöaste laski, tuotannon suuntauksen mukaisesti.
6.2.2 Myynnin määrä, markkinaosuus ja kasvu
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Indeksi (2008 = 100)
100
77
90
88
Markkinaosuus (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Indeksi (2008 = 100)
100
104
102
95
Lähde:
Valitus ja kyselyvastaukset.
(71)
Vuonna 2009 unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille väheni huomattavasti eli 23 prosenttia. Vuonna 2010 myyntimäärä kasvoi 13 prosenttiyksikköä mutta laski sitten 2 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90 ja 91 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
6.2.3 Työllisyys ja tuottavuus
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna, FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Indeksi (2008 = 100)
100
91
86
85
Tuottavuus (tonnia/FTE)
627
543
655
665
Indeksi (2008 = 100)
100
87
104
106
Lähde:
Valitus, kyselyvastaukset ja Eurofer.
(72)
Tiedot ovat muuttuneet hieman, mutta työllisyyttä koskevat päätelmät, jotka esitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 92 kappaleessa, voidaan vahvistaa.
6.3 Otokseen valittuihin unionin tuottajiin liittyvät tiedot (mikrotaloudelliset indikaattorit)
(73)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen (93-108 kappale) komissio päivitti tietolähteet, joihin nämä päätelmät perustuivat. Päivitys ei merkittävästi muuttanut indikaattoreita, jotka julkaistiin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa, eikä se muuttanut suuntauksia, joihin komission vahinkoanalyysi perustui. Päivitetyt tiedot julkaistaan jäjempänä.
6.3.1 Edustavien unionin tuottajien keskimääräiset yksikköhinnat
(74)
Etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan myynnin yksikköhintojen laskun (21 prosenttia vuonna 2009) ja tähän liittyvien tappioiden jälkeen yksikköhinnat alkoivat elpyä. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan kustannukset kohosivat, ja se pystyi nostamaan hintojaan vain kohtuullisesti niiden kattamiseksi, mikä riitti vain pitämään kannattavuuden samalla alhaisella tasolla vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla. Tämä johti kuitenkin markkinaosuuden pienenemiseen entisestään, koska kiinalaisen tuonnin hinnat alittivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat.
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Yksikköhinta EU:ssa etuyhteydettömille asiakkaille (euroa/tonni)
1 023
805
911
994
Indeksi (2008 = 100)
100
79
89
97
Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/tonni)
925
884
893
978
Indeksi (2008 = 100)
100
95
97
106
Lähde:
Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
6.3.2 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto
(75)
Taulukko esitetään tässä uudelleen vertailun helpottamiseksi, koska tiedot ja näin ollen niistä tehdyt päätelmät ovat pysyneet ennallaan:
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Myynnin kannattavuus EU:ssa riippumattomille asiakkaille (% liikevaihdosta)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Indeksi (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Kassavirta (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeksi (2008 = 100)
100
64
46
62
Investoinnit (euroa)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeksi (2008 = 100)
100
8
22
27
Investointien tuotto (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Indeksi (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Lähde:
Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
6.3.3 Varastot
(76)
Taulukko esitetään tässä uudelleen vertailun helpottamiseksi, koska tiedot ja näin ollen niistä tehdyt päätelmät ovat pysyneet ennallaan:
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeksi (2008 = 100)
100
83
107
112
Lähde:
Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
6.3.4 Työllisyys, palkat ja tuottavuus
(77)
Taulukko esitetään tässä uudelleen vertailun helpottamiseksi, koska tiedot ja näin ollen niistä tehdyt päätelmät ovat pysyneet ennallaan:
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa, otokseen valitut EU:n tuottajat)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indeksi (2008 = 100)
100
95
96
102
Lähde:
Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
6.3.5 Käyttö ja myynti kytkösmarkkinoilla
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti (tonnia)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Indeksi (2008 = 100)
100
80
87
85
Markkinaosuus (%)
22
24
22
20
Indeksi (2008 = 100)
100
108
99
92
Lähde:
Valitus ja otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti (euroa/tonni)
962
802
901
965
Indeksi (2008 = 100)
100
83
94
100
Lähde:
Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
(78)
Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa julkaistujen tietojen korjaamisesta huolimatta kytkösmarkkinakäyttöä ja -myyntiä koskevat päätelmät pysyvät ennallaan. Kytkösmarkkinamyynnin keskimääräinen arvo tonnilta pysyi vakaana tarkastelujaksolla ja oli 3 prosenttia alempi kuin otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.
6.4 Vahinkoa koskevat päätelmät
(79)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 110-113 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät voidaan vahvistaa.
(80)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen kaksi osapuolta ilmoittautui ja väitti, että tuoreemmat tiedot ovat merkityksellisempiä vahingon määrittämisen kannalta ja että komission ei olisi pitänyt ottaa vahinkoanalyysin lähtökohdaksi vuotta 2008 vaan pikemminkin vuosi 2009. Niiden mukaan WTO:n oikeuskäytännössä on tuotu esiin, että tuoreemmat tiedot ovat merkityksellisempiä vahingon määrittämisen kannalta kuin vanhemmat tiedot ja että päätepisteestä päätepisteeseen tehtävän vertailun tulokset riippuvat erittäin paljon käytetyistä vuosista, koska siirtyminen vuodella eteen tai taaksepäin voi antaa erilaisen tuloksen. Sen vuoksi vuodesta 2009 tutkimusajanjakson loppuun tehtävä vertailu osoittaa erilaisen suuntauksen kuin vertailu, joka tehdään tarkastelujakson alusta tutkimusajanjakson loppuun.
(81)
Väitettä ei hyväksytty. Tarkastelujakso määritettiin tavanomaisen käytännön ja WTO:n suositusten mukaisesti; kyseessä on 3-4 vuoden mittainen objektiivinen jakso, joka päättyy tutkimusajanjakson loppuun, joka itsessään on 12 kuukauden mittainen jakso, joka päättyy mahdollisimman lähellä vireillepanopäivää.
(82)
Vaikka tarkastelujakso olisikin alkanut vuonna 2009, merkittävää vahinkoa koskeva päätelmä pysyisi ennallaan. Unionin tuotannonala ei saavuttanut tavoitevoittoaan, kun tuonti lisääntyi kyseisellä kaudella tuotantomäärien, myyntimäärien ja tuottavuuden kasvusta huolimatta. Kun kulutus kasvoi vuoden 2009 jälkeen, kasvanut kysyntä katettiin Kiinasta tulevalla tuonnilla eikä unionin tuotannonalan tuotannolla, joka menetti markkinaosuuttaan vuodesta 2009 tutkimusajanjakson loppuun asti.
7. SYY-YHTEYS
7.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(83)
Koska huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 115-119 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät voidaan vahvistaa.
7.2 Muiden tekijöiden vaikutus
7.2.1 Kolmansista maista tuleva tuonti
Maa
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Etelä-Korea
Määrä (tonnia)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeksi (2008 = 100)
100
99
76
104
Markkinaosuus (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Indeksi (2008 = 100)
100
133
87
112
Keskimääräinen hinta
901
727
846
903
Indeksi (2008 = 100)
100
81
94
100
Intia
Määrä (tonnia)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeksi (2008 = 100)
100
93
97
88
Markkinaosuus (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Indeksi (2008 = 100)
100
125
111
95
Keskimääräinen hinta
932
667
773
824
Indeksi (2008 = 100)
100
72
83
88
Muut maat
Määrä (tonnia)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeksi (2008 = 100)
100
64
50
67
Markkinaosuus (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Indeksi (2008 = 100)
100
85
57
72
Keskimääräinen hinta
951
809
924
955
Indeksi (2008 = 100)
100
85
97
100
Kaikki kolmannet maat yhteensä (Kiinaa lukuun ottamatta)
Määrä (tonnia)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeksi (2008 = 100)
100
84
71
86
Markkinaosuus (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Indeksi (2008 = 100)
100
112
81
92
Keskimääräinen hinta
929
735
842
898
Indeksi (2008 = 100)
100
79
91
97
Lähde:
Eurostat.
(84)
Unionin tuotannonalan tietoihin tehdyt pienet muutokset ovat vaikuttaneet hieman myös tietoihin, jotka koskevat kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuuksia.
(85)
Jotkin osapuolet kyseenalaistivat komission päätöksen tutkimuksen aloittamisesta vain Kiinan osalta eikä Intian ja Etelä-Korean osalta, vaikka niiden tuontimäärät ja hintasuuntaukset ovat samanlaiset kuin Kiinan.
(86)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 120-122 kappaleessa todetaan, tuontimäärä Intiasta putosi tarkastelujaksolla ja tuonti Etelä-Koreasta lisääntyi vain 4 prosenttia. Intian hinnat putosivat 12 prosenttia ja Etelä-Korean hinnat pysyivät ennallaan mutta koko ajan korkeampina kuin Kiinan hinnat. Näin ollen väite hylätään, koska komissio ei saanut mitään näyttöä tai väitteitä kyseisistä maista tulevasta polkumyynnistä ja siitä seuraavasta vahingosta.
(87)
Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 120-122 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
7.2.2 Unionin tuotannonalan vientitoiminta
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Vienti (Eurostat, tonnia)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indeksi (2008 = 100)
100
91
87
90
Keskihinta (euroa/tonni)
1 068
937
995
1 092
Indeksi (2008 = 100)
100
88
93
102
Otokseen valittujen unionin tuottajien vienti
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeksi (2008 = 100)
100
87
90
86
Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni)
1 086
826
984
1 132
Indeksi (2008 = 100)
100
76
91
104
Lähde:
Eurostat ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.
(88)
Koska unionin tuotannonalan vientitoiminnasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 123 ja 124 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
7.2.3 Unionin tuotannonalan harjoittama tuonti Kiinasta
(89)
Jotkin osapuolet väittivät edelleen, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 125 kappaleessa todetun vastaisesti unionin tuotannonalan tuontimäärä Kiinasta muodosti jopa 40 prosenttia Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista. Väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä eikä sitä voitu vahvistaa. Sen vuoksi väite hylätään.
(90)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi tuoja väitti, että unionin tuotannonala toi tarkasteltavana olevaa tuotetta suuria määriä Kiinasta, ja käytti sen jälleenmyyntitietoja tämän osoittamiseksi.
(91)
Se tosiseikka, että unionin tuotannonala on tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta, ei ole kiistanalainen. Tuojan omien tietojenkin mukaan väitetty määrä on kuitenkin alle 1 prosentti Kiinasta tulleesta kokonaistuonnista eli mitätön. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 125 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonalan tuonti Kiinasta oli 2-3 prosenttia kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla.
(92)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 125 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan näin ollen vahvistaa.
7.2.4 Kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti
(93)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CISA väitti jälleen, että unionin tuotannonala antoi orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita siihen etuyhteydessä oleville jatkojalostusyrityksille " "tuetuilla" " hinnoilla ja alitti näin kilpailijoiden hinnat jatkojalostussektorilla. Mitään sellaista näyttöä ei kuitenkaan esitetty, joka olisi muuttanut väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127 esitetyt komission päätelmät, joiden mukaan etuyhteydessä oleville asiakkaille suuntautuvan ja etuyhteydettömän myynnin välinen ero oli pieni (2 %) ja että kyseessä ei ollut itse aiheutettu vahinko.
(94)
CISA kyseenalaisti myös tiedot, jotka koskevat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotantokustannuksia sekä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden myyntihintaa etuyhteydessä oleville osapuolille. Ottaen huomioon kuumasinkittyjen kelojen - orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden raaka-aineen - myyntihinnat CISA väitti, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotantokustannukset tutkimusajanjaksolla eivät voineet olla yli 900 euroa/tonni.
(95)
Komissio ei kiistä CISA:n toimittamia tietoja kuumasinkittyjen kelojen tuotantokustannuksista, mutta orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotantokustannukset varmennettiin kaikkien otokseen valittujen unionin tuottajien osalta. Komissio katsoo, että täydelliset tuotantokustannukset (raaka-aineet, käsittely, pinnoitus, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, rahoituskustannukset, jne.) ovat ne, jotka esitetään johdanto-osan 74 kappaleessa.
(96)
Tämän jälkeen CISA väitti, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden myynti etuyhteydessä oleville osapuolille on tappiollista, minkä vuoksi se aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tämä perustui kokonaistuotantokustannusten (978 euroa/tonni) vertaamiseen etuyhteydessä oleville osapuolille tapahtuneen myynnin keskimääräiseen hintaan (965 euroa/tonni).
(97)
On totta, että yksinkertaisen matemaattisen vertailun perusteella näyttäisi siltä, että myynti etuyhteydessä oleville asiakkaille tapahtui tappiollisesti, mutta tällöin oletettaisiin, että unionin tuotannonalalle aiheutuisi sama määrä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja muita myyntikustannuksia kytkösmarkkinamyynnistä kuin etuyhteydettömästä myynnistä. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 105 kappaleessa todetaan, myynti etuyhteydessä oleville osapuolille tapahtui kustannuslisäperusteella, minkä vuoksi unionin tuotannonala kattoi kustannuksensa tästä myynnistä.
(98)
Koska tältä osin ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126 ja 127 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
7.2.5 Talouskriisi
(99)
Lopullisista päätelmistä tehtäville huomautuksille annetun määräajan päättymisen jälkeen yksi osapuoli toi esiin, että Belgiassa toimiva tehdas aiotaan sulkea ja että force majeure -syyt aiheuttivat vaikeuksia tavanomaiseen tuotantoon ja laivaukseen muista tuotantolaitoksista Belgiassa. Osapuoli väitti, että tämä osoittaa orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden toimitusvarmuuden puutetta EU:ssa, minkä vuoksi tuojien ja käyttäjien pitäisi antaa hankkia vapaasti orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita EU:sta ja Kiinasta.
(100)
Nämä väitteet hylättiin. Kun otetaan huomioon, että kapasiteetin käyttöaste EU:ssa on matala, kyseessä ei ole toimituksiin liittyvä ongelma, koska unionin tuotannonalalla on riittävästi käytettävissä olevaa kapasiteettia. Sitä paitsi Belgiassa suljettu tuotantolaitos ei tuottanut orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita. Toimitusvarmuus on tietenkin tärkeää, mutta tässä tapauksessa ehdotettujen tullien tarkoituksena ei ole lopettaa orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden hankintaa Kiinasta vaan estää niiden polkumyynti unionin markkinoille.
(101)
Koska tältä osin ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 128 ja 129 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
7.2.6 Rakenteellinen ylikapasiteetti
(102)
Jotkin osapuolet väittivät edelleen, että unionin tuottajilla oli rakenteellista ylikapasiteettia, joka ylitti unionin kokonaiskulutuksen. Väite esitettiin jo aiemmassakin vaiheessa, ja sitä on käsitelty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 130-132 kappaleessa. Koska asiasta ei esitetty uutta näyttöä, edellä mainituissa kappaleissa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
7.2.7 Tuotantokustannusten kohoaminen
(103)
Jotkin osapuolet esittivät lisäväitteitä, joiden mukaan unionin tuottajille aiheutuneen vahingon syy oli niiden tuotantokustannusten kohoaminen tarkastelujaksolla. Edellä esitetyt tiedot osoittavat, että tuotantokustannukset kohosivat keskimäärin vain 6 prosenttia. Ilman Kiinasta polkumyynnillä tulevaa tuontia unionin tuotannonalan olisi pitänyt pystyä siirtämään tällainen nousu asiakkaidensa maksettavaksi, mutta hinnat putosivat kuitenkin 3 prosenttia. Näin ollen väite, jonka mukaan tuotantokustannukset aiheuttivat vahingon, hylätään.
7.3 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(104)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 133-136 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät, joiden mukaan polkumyyntituonti Kiinasta aiheutti perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, voidaan vahvistaa. Alustavat päätelmät tiedossa olleista muista tekijöistä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, voitiin myös vahvistaa; nämä tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
8. UNIONIN ETU
8.1 Unionin tuotannonala
(105)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ei saatu uusia huomautuksia tai uutta tietoa unionin tuottajien edusta. Sen vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138-143 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät näiden osapuolten eduista voidaan vahvistaa.
8.2 Tuojat, kauppiaat ja käyttäjät
(106)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatiin huomautuksia tuojilta ja muilta asianomaisilta osapuolilta, mutta tuojien, kauppiaiden tai käyttäjien edusta ei kuitenkaan saatu uusia huomautuksia tai uutta tietoa. Sen vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 144-152 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät näiden osapuolten eduista voidaan vahvistaa.
8.3 Unionin etua koskevat päätelmät
(107)
Edellä esitetyn perusteella unionin etua koskevat alustavat päätelmät, joiden mukaan ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön lopullisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa, voidaan vahvistaa.
9. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
9.1 Vahingon korjaava taso
(108)
Alustavien päätelmien ilmiottamien jälkeen kaksi asianomaista osapuolta väitti, että toimitetuissa tiedoissa ei annettu riittävästi tietoja ja selvityksiä hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevan marginaalin laskemisesta. Kuten alustavissa päätelmissä todettiin, joitakin arvoja ei paljastettu luottamuksellisuuden vuoksi, koska kyseistä mallia tuotti vain yksi tai kaksi unionin tuottajaa. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen vaiheessa näistä malleista ilmoitettiin vaihteluvälit.
(109)
Asianomaiset osapuolet kyseenalaistivat myös 6,7 prosentin käytön unionin tuotannonalan tavoitevoittona vahinkomarginaalisen laskemisessa. Ne väittivät, että voitto oli yliarvioitu ja epärealistinen nykyisessä taloustilanteessa ja että vuosi 2008 ei ollut edustava kannattavuuden kannalta, koska se oli poikkeuksellinen vuosi terästeollisuudessa.
(110)
Väite hylätään. Orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kannattavuus oli itse asiassa korkeampi ennen vuotta 2008 kuin vuonna 2008, mikä on ristiriidassa sen väitteen kanssa, että 2008 oli poikkeuksellinen vuosi. Tavoitevoitto on voitto, johon voidaan päästä ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Vuosi 2008 oli viimeinen vuosi, jona polkumyyntituonnin täydet vaikutukset eivät kohdistuneet unionin tuotannonalaan, ja näin ollen sitä voidaan käyttää tavoitevoiton vahvistamisen perustana.
(111)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet kyseenalaistivat jälleen 6,7 prosentin käytön unionin tuotannonalan tavoitevoittona ja vuoden 2008 käytön kannattavuuden kannalta edustavana vuotena. Väite hylätään, koska ei toimitettu mitään näyttöä siitä, mikä unionin tuotannonalan voitto olisi ollut vuonna 2008 ilman talouskriisiä. Lisäksi osapuolten väite siitä, että unionin tuotannonalan vuonna 2008 saamaan voittoon vaikutti talouskriisi, minkä vuoksi vuosi 2008 oli poikkeuksellinen, vaikuttaisi osoittavan, että vuonna 2008 syntynyt voitto on alempi kuin voitto, jota tuotannonala voisi odottaa normaalivuotena.
(112)
Osapuolet toivat myös esiin, että tuontimäärät Kiinasta olivat alimmillaan vuonna 2009 eivätkä vuonna 2008. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että unionin tuotannonalan toiminta ei ollut kannattavaa vuonna 2009, on mahdotonta käyttää vuoden 2009 tietoja tavoitevoiton asettamiseksi unionin tuotannonalalle.
(113)
CISA väitti vielä, että etuyhteydettömille asiakkaille vuonna 2008 suuntautuneesta myynnistä saatua voittoa ei voida pitää tavoitevoittona, koska kyseisenä vuonna etuyhteydessä oleville asiakkaille suuntautuneen ja etuyhteydettömän myynnin väliset hintaerot olivat suurimmat. Väite hylättiin, koska hintaero ei ole merkityksellinen etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan myynnin kannattavuuden laskemisen kannalta.
(114)
Tämän jälkeen CISA ehdotti, että etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden myynnin tavoitevoiton olisi perustuttava monikansallisen yrityksen ArcelorMittalin keskimääräiseen voittoon vuosina 2010 ja 2011. Tätä ei pidetty luotettavana lähteenä, jonka perusteella olisi voitu määrittää orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden voitto unionissa ilman polkumyyntituontia, koska koko monikansallisen ArcelorMittal-ryhmän voiton käyttäminen perustana ei selvästikään edusta orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden unionissa tapahtuneen myynnin voittoa.
(115)
Asianomaiset osapuolet kiistivät myös väliaikaisten tullien laskemiseen käytetyt tuonnin jälkeiset kustannukset, koska ne perustuivat vain yhdeltä tuojalta saatuihin tietoihin. Komissio tarkisti myöhemmässä vaiheessa toisenkin tuojan, ja sitä koskevia tietoja käytettiin tuonnin jälkeisten kustannusten laskemiseen. Käyttämällä näiden kahden yrityksen keskiarvoa kustannukset ovat pudonneet hieman ja vastaavasti vahinkomarginaalit ovat kohonneet.
(116)
Yksi osapuoli kyseenalaisti menetelmän, jota komissio käytti hintojen alittavuutta koskevan marginaalin laskemiseen. Osapuoli oli kuitenkin olettanut virheellisesti, että komissio oli laskenut hintojen alittavuuden marginaalin vähentämällä unionin tuotannonalan keskimääräisen voiton tutkimusajanjaksolla (2,6 %) markkinahinnasta saadakseen kannattavuusrajan (eli hinnan, josta saatava voitto on nolla) ja lisännyt sitten tavoitevoiton tähän kannattavuusrajaan.
(117)
Komissio laski viitehintojen alittavuuden marginaalin lisäämällä tavoitevoiton kunkin tuotelajin tuotantokustannuksiin. Osapuolen ehdottama menetelmä on virheellinen, koska keskimääräistä 2,6 prosentin voittoa ei saatu automaattisesti kunkin mallin kaikesta myynnistä kaikissa yrityksissä, joiden tietoja käytettiin.
(118)
Yksi osapuoli kyseenalaisti myös komission vahinkolaskelmat. Koska kyseisellä osapuolella ei ollut käytettävissään kaikkia komission vahinkomarginaalin laskemiseen käyttämiä tietoja, se yritti laskea marginaalin sen käsityksen perusteella, joka sillä oli alumiinisinkkiseoksella ja sinkillä pinnoitettujen substraattien hintaeroista markkinoilla; se oli laskenut täksi eroksi 50 USD/tonni. Tämä puutteellisiin tietoihin perustuva "uudelleenlaskenta" antoi tulokseksi alemmat vahinkomarginaalin kuin se, minkä komissio oli laskenut ja ilmoittanut.
(119)
Tämän osapuolen väitteet hylättiin, koska kun tarkasteltiin sekä vientiä harjoittavien tuottajien että unionin tuotannonalan täydellisiä tietoja, väitettyä hintaeroa ei havaittu. On korostettava, että asianomaisen osapuolen käyttämät tiedot olivat puutteellisia, eikä niiden perusteella voitu toistaa komission vahinkolaskelmia.
(120)
Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 154-158 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
9.2 Lopulliset toimenpiteet
(121)
Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa tulli olisi näin ollen määrättävä todettujen vahinkojen suuruiseksi.
(122)
Seitsemän yritystä, joita ei valittu otokseen, toimi yhteistyössä polkumyyntitutkimuksessa muttei rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa. Näiden yritysten osalta polkumyyntitulli on nolla. Tukien vastaisessa tutkimuksessa näihin yrityksiin sovelletaan jäännöstullia.
(123)
Mahdollisten uusien vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteistyössä toimineiden otokseen kuulumattomien yritysten tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi olisi säädettävä siitä, että viimeksi mainituille yrityksille määrättyä painotettua keskimääräistä tullia sovelletaan kaikkiin sellaisiin uusiin tuottajiin, jotka muutoin eivät olisi oikeutettuja perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaiseen tarkasteluun, koska 11 artiklan 4 kohtaa ei sovelleta silloin kun on käytetty otantaa.
(124)
Edellä esitetyn perusteella kyseiset tullit otetaan käyttöön seuraavassa esitetyn suuruisina:
Yrityksen nimi
Tukimarginaali (%)
Polkumyyntimarginaali (%)
Vahinkomarginaali (%)
Tasoitustulli (%)
Polkumyyntitulli (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd., Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd., ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd. ja Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Muut polkumyyntitutkimuksessa yhteistyössä toimineet yritykset (lukuun ottamatta yrityksiä, joihin sovelletaan jäännöstullia rinnakkaisen tukien vastaisen täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2013) (3) nojalla
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. VÄLIAIKAISEN TULLIN LOPULLINEN KANTAMINEN
(125)
Koska todettu polkumyyntimarginaali on korkea ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä ja kun otetaan huomioon, että rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa ei otettu käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti määrät, jotka ovat väliaikaista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena, väliaikaisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina. Näissä oloissa väliaikaista tullia koskevan asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa esitetyn suuruisena väliaikaisesti käyttöön otettu tulli olisi kannettava lopullisesti. Niiden tuotteiden osalta, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti, olisi kuitenkin vapautettava väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70 (Taric-koodit 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ja 7226997091) luokiteltavia tiettyjä orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita eli seostamattomasta teräksestä ja seosteräksestä (ruostumatonta terästä lukuun ottamatta) valmistettuja levyvalmisteita, jotka on maalattu, lakattu tai muovipinnoitettu ainakin yhdeltä puolelta, lukuun ottamatta niin kutsuttuja kerroslevyjä, joita käytetään rakentamisessa ja jotka koostuvat kahdesta ulkopintana toimivasta metallilevystä, joiden välissä oleva eristemateriaali toimii vakauttajana, lukuun ottamatta tuotteita, joissa on sinkkipölyä sisältävä loppupinnoite (sinkkiä runsaasti sisältävä maali, jonka painosta vähintään 70 prosenttia on sinkkiä) ja lukuun ottamatta tuotteita, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti.
2. Lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd., Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd., ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd. ja Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Kaikki muut yritykset
13,6
B999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Kannetaan lopullisesti asetuksella (EY) N:o 845/2012 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät mainitun asetuksen 1 artiklalla väliaikaisesti käyttöön otetun tullin tasoisina. Niiden tuotteiden osalta, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti, olisi vapautettava väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät.
3 artikla
Jos jokin Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva tuottaja toimittaa komissiolle riittävät todisteet siitä, että se ei vienyt 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tuotteita tutkimusajanjaksolla eli 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana, että se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä ja että se joko tosiasiallisesti vei kyseiset tavarat tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite suuren tuotemäärän viennistä unioniin tutkimusajanjakson jälkeen, neuvosto voi yksinkertaisella enemmistöllä komission ehdotuksesta ja neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan muuttaa 1 artiklan 2 kohtaa asettaakseen kyseiselle tuottajalle otokseen kuulumattomiin yhteistyössä toimineisiin tuottajiin sovellettavan tullin.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2013.