PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 999/2014
ze dne 23. září 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2022/95 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího z Ruska. Na základě dalšího šetření, v rámci kterého se zjistilo, že se clo nepromítá do ceny výrobku, byla opatření pozměněna nařízením Rady (ES) č. 663/98 (3). V návaznosti na první přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a první prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen základní nařízení) uložila Rada nařízením (ES) č. 658/2002 (4) konečné antidumpingové clo z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího z Ruska ve výši 47,07 EUR za tunu. Následně byl proveden prozatímní přezkum definice výrobku podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a nařízením Rady (ES) č. 945/2005 (5) bylo z dovozu pevných hnojiv kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 pocházejících z Ruska, jejichž obsah dusičnanu amonného je vyšší než 80 % hmotnostních, uloženo konečné antidumpingové clo v rozmezí od 41,42 EUR za tunu do 47,07 EUR za tunu.
(2)
Po druhém přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 a druhém částečném prozatímním přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada zachovala platná opatření nařízením (ES) č. 661/2008 (6). Clo se nezměnilo s výjimkou skupiny EuroChem (7), pro niž se pevná částka cla pohybovala mezi 28,88 EUR a 32,82 EUR za tunu.
(3)
Rozhodnutím 2008/577/ES (8) Evropská komise (dále jen Komise) přijala závazky na množstevní stropy, které nabídli ruští výrobci JSC Acron a JSC Dorogobuž, členové holdingové společnosti Acron (dále společně jen Acron), a skupina EuroChem. Rozhodnutím 2012/629/EU (9) Komise odvolala přijetí závazku nabídnutého skupinou EuroChem z důvodu neproveditelnosti závazku.
(4)
Rozsudkem ze dne 10. září 2008 (10), ve znění rozsudku ze dne 9. července 2009 (11) Tribunál zrušil nařízení (ES) č. 945/2005, pokud se týká podniku JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), který je součástí OJSC UCC UralChem (UralChem). Nařízením (ES) č. 989/2009 (12) Rada odpovídajícím způsobem změnila nařízení č. 661/2008. V důsledku toho se u společnosti Kirovo vztahuje antidumpingové clo (47,07 EUR za tunu) pouze na dovoz dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (13) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo dne 28. března 2013 sdružení výrobců hnojiv v Unii „Fertilisers Europe“ (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících více než 25 % celkové výroby dotčeného výrobku.
(6)
Žádost byla zdůvodněna tím, že důsledkem ukončení účinnosti opatření bude s největší pravděpodobností další pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(7)
Po poskytnutí informací Sdružení ruských výrobců hnojiv (dále jen „RFPA“) namítlo, že žádost o přezkum podpořila jen část výrobců dusičnanu amonného jako hnojiva (FGAN) v Unii a že výrobci v Unii všech stupňů dusičnanu amonného a jiných hnojiv s obsahem dusičnanu amonného představují objem třikrát větší než je objem žadatele. Tato námitka je však neopodstatněná, jelikož žadatel a podporovatelé žádosti jsou výrobci FGAN stejně jako ostatních výrobků, jichž se týká tento přezkum před pozbytím platnosti. Žádost proto podpořili nejen výrobci FGAN, ale také výrobci jiných typů dotčeného výrobku a kvantitativní práh pro zahájení přezkumu byl splněn.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že zahájení přezkumu před pozbytím platnosti je zdůvodněno dostatečnými důkazy, a dne 12. července 2013 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen oznámení o zahájení přezkumu) (14) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
RFPA předložilo připomínky k platným opatřením a napadlo jejich legalitu před zahájením šetření. Tatáž strana rovněž tvrdila, že neexistují žádné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, které by vyplývaly z údajů zaslaných Komisi před zahájením přezkumu o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(10)
Útvary Komise odpověděly této zúčastněné straně, že názory jiných stran, než je žadatel, podrobně zkoumají až po zahájení šetření.
(11)
Tatáž zúčastněná strana také požádala o přístup k žádosti o přezkum před pozbytím platnosti ve znění podaném dne 28. března 2013, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, jakož i k písemnému upozornění na nedostatky, které vydaly útvary Komise žadatelům k jejich žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, aby mohla lépe využít svých práv na obhajobu. Útvary Komise informovaly zúčastněnou stranu, že rozhodnutí zahájit šetření vycházelo pouze z konsolidovaného znění žádosti, do něhož již byla zakomponována reakce na písemné upozornění na nedostatky. Dřívější znění a předlohy jsou irelevantní. Neumožnění přístupu k dřívějšímu znění a k dopisu by neznamenalo porušení práva této strany na obhajobu. Uvedená strana požádala úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby zasáhl ve věci tohoto údajného porušení práva na obhajobu. Úředník pro slyšení potvrdil stanovisko útvarů Komise dne 4. března 2014.
(12)
Zúčastněná strana také požádala o zpřístupnění žádostí o přezkum před pozbytím platnosti týkajících se dalších dvou různých řízení. Tato strana tvrdila, že tyto žádosti byly zamítnuty jako neodůvodněné a že přístup k těmto dokumentům by jí umožnil porovnat okolnosti těchto dvou případů s tímto přezkumem, pochopit, jak Komise analyzovala dostatečnou podloženost žádostí v jednotlivých případech, a tím přiměřeně vykonávat svá práva na obhajobu. Strana obdržela od útvarů Komise vysvětlení a úředník pro slyšení potvrdil stanovisko útvarů Komise dne 4. března 2014.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(13)
Šetření týkající se pokračování a obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2012 do 30. června 2013 (dále jen období přezkumného šetření nebo OPŠ). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 30. června 2013 (dále jen posuzované období).
(14)
Po poskytnutí informací sdružení RFPA tvrdilo, že oproti předchozímu přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k nařízení (ES) č. 661/2008, došlo k neopodstatněné změně v metodice, jelikož období posuzované v rámci uvedeného přezkumu bylo delší.
(15)
Komise se domnívá, že okolnosti, jak je uvádí RFPA, nepředstavují změnu metodiky ve smyslu čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V každém případě by se mělo poznamenat následující. Komise běžně postupuje tak, že posuzované období obvykle pokrývá období přezkumného šetření a tři předcházející kalendářní roky, ledaže období přezkumného šetření samo pokrývá značnou část předchozího kalendářního roku. Jelikož nastala právě tato druhá situace, lze výjimečně zohlednit čtyři kalendářní roky. Tak tomu bylo v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti. Toto tvrzení se proto odmítá.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(16)
V oznámení o zahájení řízení Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise zvlášť informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a orgány Ruska (dále jen dotčená země), známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je, aby se zúčastnili.
(17)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise nebo u úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod.
1.4.3 Výběr vzorku
(18)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(19)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě výroby v Unii a objemu prodeje obdobného výrobku na trhu Unie v období přezkumného šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii se sídlem ve Francii, Litvě, Polsku a Spojeném království (15), kteří představují přibližně 42 % výroby Unie a 41 % prodeje v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(20)
Jedna zúčastněná strana namítala, že v předběžně vybraném vzorku výrobců v Unii by měli být pouze výrobci dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90, jak bylo původně stanoveno v nařízení (ES) č. 2022/95, a nikoliv také výrobci pevných hnojiv, jejichž obsah dusičnanu amonného je vyšší než 80 % hmotnostních, v současnosti kódů KN ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 945/2005.
(21)
Důvodem této námitky byla skutečnost, že rozsudek Soudu prvního stupně ve věci T-348/05, uvedený ve 4. bodě odůvodnění, zrušil nařízení (ES) č. 945/2005, které rozšířilo definici výrobku oproti původnímu šetření.
(22)
Tato námitka je nepodložená. Předmětný rozsudek zrušil nařízení (ES) č. 945/2005 pouze do té míry, do jaké se týká jednoho ruského vyvážejícího výrobce. Pro všechny ostatní ruské výrobce zůstává použitelné vymezení výrobku tak, jak je uvedeno v nařízení (ES) č. 945/2005. V každém případě všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku vyrábějí dusičnan amonný v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90. Výrobní odvětví Unie vyrábí pevná hnojiva spadající pod jiné kódy KN, která jsou prostě výsledkem dalších chemických činností nebo míchání s cílem vytvořit směsná hnojiva, označovaná rovněž jako „stabilizovaná hnojiva“ nebo „směsi“, za podmínky, že v nich obsah dusíku přesahuje 28 % hmotnostních, nebo že obsah dusičnanu amonného přesahuje 80 % hmotnostních.
(23)
Proto je tento vzorek pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.
b) Výběr vzorku dovozců
(24)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(25)
Na formulář pro výběr vzorku neodpověděl žádný dovozce, který nebyl ve spojení, a výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Rusku
(26)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v Rusku, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Mimoto Komise požádala stálou misi Ruska při Unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(27)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců v dotčené zemi. Během období přezkumného šetření se dovoz do Unie uskutečňoval převážně v souladu se závazky, které byly přijaty. V souladu s článkem 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tito výrobci realizovali největší objem celkového prodeje na vývoz. Patří mezi ně dvě společnosti, které během období přezkumného šetření prodávaly na vývoz do Unie podle závazku. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly předloženy žádné připomínky. Komise proto rozhodla zachovat navrhovaný vzorek a všechny zúčastněné strany byly odpovídajícím způsobem informovány o konečném výběru vzorku.
(28)
Komise vybrala do vzorku tyto čtyři společnosti:
-
Acron,
-
EuroChem,
-
UralChem,
-
OJSC SBU Azot (SBU Azot).
(29)
Podle odpovědí na formuláře pro výběr vzorku představoval vzorek 88 % celkového objemu prodeje na vývoz z Ruska (do Unie a do třetích zemí) během období přezkumného šetření.
1.4.4 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(30)
Komise zaslala dotazníky všem ruským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, uživatelům a obchodním sdružením, kteří se přihlásilo ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení.
(31)
Odpovědi na dotazník došly od čtyř ruských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jedno obchodní sdružení zastupující uživatele, a sice Národní svaz zemědělců Anglie a Walesu (NFU), vyplnil dotazník jen zčásti.
(32)
Co se týče ruských vyvážejících výrobců, pouze Acron poskytl úplnou odpověď na dotazník. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku - EuroChem, UralChem a SBU Azot - poskytly pouze částečné odpovědi a omezily se jen na údaje týkající se kapacity, souhrnné číselné údaje o prodeji na úrovni ceny ze závodu a na některé informace o svých výrobních nákladech. Tyto částečné odpovědi neumožnily Komisi plně ověřit jejich údaje o prodeji a o jejich výrobních nákladech.
(33)
Komise informovala dotčené tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku, že má v úmyslu použít článek 18 základního nařízení, které se týká neposkytnutých informací, a oni využili své právo na slyšení před úředníkem pro slyšení. Ve zvláštním informačním dokumentu poskytnutém každému ze tří dotčených vyvážejících výrobců vybraných do vzorku Komise kromě toho uvedla, které údaje uvedené společnosti použila ve své analýze a které považuje za neúplné, pročež použila dostupné údaje v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Komise konkrétně použila souhrnné číselné údaje o prodeji na úrovni ceny ze závodu namísto podrobných údajů založených na výpisech jednotlivých transakcí.
(34)
Sdružení zastupující dovozce, Evropské sdružení dovozců hnojiv (EFIA), jménem svých členů požádalo, aby bylo uznáno za zúčastněnou stranu, a předložilo písemné připomínky. Tři dovozci uvedli, že zastavili dovoz hnojiv pocházejících z Ruska.
(35)
Písemná podání došla také od několika sdružení uživatelů, jmenovitě od Výboru profesních zemědělských organizací v EU (COPA)/Všeobecné konfederace zemědělských družstev v EU (Cogeca), NFU, a od francouzských sdružení AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) a AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).
(36)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
AB „ACHEMA“, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litva,
-
Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy“ S.A, Polsko,
-
Grow How UK limited, Ince, Spojené království,
-
YARA France S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Rusku
-
JSC Acron, JSC Dorogobuž, obchodník ve spojení se ZAO Agronova - Bryansk (Acron),
-
Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot a OJSC Novomoskowskaya a.s. Azot (EuroChem),
-
OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot a Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem),
-
Kemerovo JSC Azot a LLC Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant (SBU Azot).
Dovozce ve spojení
-
Agronova Europe AG, Švýcarsko (ve spojení se společností Acron).
1.5 Poskytování informací
(37)
Dne 13. června 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě zamýšlela navrhnout zachování platných antidumpingových opatření, a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se vyjádřily. Komise posoudila vyjádření zúčastněných stran a případně je zohlednila.
(38)
Po poskytnutí informací RFPA zopakovalo, že prý během přezkumu došlo k několika údajným procesním vadám, a vzalo na vědomí odmítnutí Komise umožnit přístup k původní verzi žádosti podané žadatelem dne 28. března 2013 a údajně opožděné poskytnutí přístupu ke spisu nedůvěrného charakteru.
(39)
Co se týče žádosti o přístup k původní žádosti o přezkum, útvary Komise několikrát písemně i ústně, včetně na zasedání za předsednictví úředníka pro slyšení, vysvětlovaly důvody, proč této žádosti nemohlo být při platné právní úpravě vyhověno.
(40)
Pokud jde o údajně opožděné poskytnutí přístupu ke spisu nedůvěrného charakteru, Komise je toho názoru, že i kdyby toto tvrzení bylo opodstatněné, právo RFPA na obhajobu tím nebylo dotčeno. Především, Komise sdělila RFPA včas podstatné skutečnosti, na jejichž základě Komise zamýšlela pokračovat v opatřeních, a poskytla RFPA dostatek času na reakci. Za druhé, před tímto poskytnutím informací byl RFPA umožněn přístup k celému spisu nedůvěrného charakteru.
(41)
RFPA rovněž tvrdilo, že „v rozporu běžnou praxí“ nebyla do spisu nedůvěrného charakteru zanesena setkání mezi útvary Komise a žadatelem v květnu a dubnu 2014 a že neúplné údaje, které žadatel předložil v květnu 2014, nebyly doprovázeny přiměřeným shrnutím bez důvěrných skutečností.
(42)
Běžně se postupuje tak, že zúčastněné strany žádající o slyšení předkládají svá stanoviska ústně a přikládají k tomu písemná podání. Nedůvěrné verze těchto podání se zakládají do spisu, který je přístupný pro kontrolu a může do něj nahlížet kterákoli další zúčastněná strana. V těchto dokumentech jsou zaznamenána setkání a slyšení, které uskutečnily útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá jako věcně nesprávné.
(43)
Pokud jde o druhé tvrzení, nedůvěrné znění neúplných údajů předložené v květnu 2014 nemohlo být podáno jiným způsobem, aniž by došlo k vyzrazení obchodního tajemství výrobců v Unii. Ani toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(44)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný, jako výrobek definovaný v nařízení (ES) č. 661/2008, tj. pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 a pocházející z Ruska (dále jen „dotčený výrobek“). Pokud však jde o dusičnan amonný vyráběný společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), ve smyslu nařízení (ES) 989/2009 je dotčeným výrobkem pouze výrobek kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
(45)
Hlavní surovinou používanou při výrobě dusičnanu amonného je plyn, který představuje 70 % až 80 % celkových výrobních nákladů. Definice výrobku byla v roce 2005 rozšířena za tím účelem, aby zahrnovala také dusičnan amonný obohacený o fosfor nebo draselné živiny, neboť se zjistilo, že tyto směsi mají v podstatě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné agronomické vlastnosti.
(46)
Je třeba poznamenat, že pod kódy KN 3102 30 90 a 3102 40 90 (neboli „dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích“ a „směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních“) může spadat dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely (např. pro výrobu výbušnin), jakož i dusičnan amonný používaný pro zemědělské účely. Oba typy mají stejné technické a chemické vlastnosti, mohou být snadno zaměnitelné a lze je považovat za dotčený výrobek.
(47)
Po poskytnutí informací zástupci ruských orgánů uvedli, že rozšíření definice výrobku z roku 2005 je v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO, jelikož ve vztahu k dalším výrobkům, na které se vztahuje rozšíření z roku 2005, by nebyl zjištěn žádný dumping, újma či příčinná souvislost.
(48)
Toto tvrzení je nepodložené z důvodů, které již byly uvedeny výše v 22. bodě odůvodnění, a bylo proto odmítnuto.
2.2 Obdobný výrobek
(49)
Stejně jako v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dusičnan amonný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Rusku a dusičnan amonný vyvážený do Unie z Ruska mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a použití. Pro účely stávajícího šetření jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení obdobnými výrobky.
(50)
Dusičnan amonný vyráběný výrobním odvětvím Unie je, pokud jde o fyzikální a technické vlastnosti, obdobným výrobkem k dusičnanu amonnému, který Rusko vyváží do Unie.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(51)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(52)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, pouze jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku (Acron) při šetření plně spolupracoval. Jak je však uvedeno v 3. bodě odůvodnění, v roce 2008 přijala Komise cenový závazek společnosti Acron, který byl stále v platnosti během období přezkumného šetření. V důsledku existence cenového závazku byly vývozní ceny společnosti Acron během období přezkumného šetření určovány podle tohoto cenového závazku, který stanoví minimální dovozní cenu. V důsledku toho nebyly tyto vývozní ceny považovány za spolehlivé při posuzování toho, zda by dumping pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(53)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že to znamená, že Komise nezjistila žádný skutečný dumping. Není to přesné. Vzhledem k tomu, že ruští vyvážející výrobci zařazení do vzorku s výjimkou společnosti Acron plně nespolupracovali, Komise neměla k dispozici dostatek údajů k tomu, aby mohla vypočítat dumping na základě vlastních údajů těchto společností. U Acronu mohla provést výpočet dumpingu, ale jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, Komise se domnívala, že údaje této společnosti nejsou pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti spolehlivé.
(54)
Acron namítala, že tvrzení Komise o nespolehlivosti jejích skutečných cen pro EU kvůli existenci cenového závazku, a tudíž o nepoužitelnosti těchto cen pro stanovení vývozní ceny, je protiprávní. Takto však Komise neargumentovala. Komise netvrdila, že vývozní ceny nemohly být jako takové použity kvůli cenovému závazku, nýbrž to, že tyto vývozní ceny byly považovány za nespolehlivé při analýze pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Komise nepovažuje vývozní ceny založené na cenovém závazku za užitečný ukazatel pro analýzu budoucího chování vyvážejících výrobců při neexistenci opatření a cenového závazku.
(55)
Na rozdíl od toho, co tvrdila Acron, její vývozní ceny do EU nelze považovat pouze za výsledek běžných tržních podmínek. Během celého období přezkumného šetření byla Acron jediným ruským vyvážejícím výrobcem, který měl prospěch z cenového závazku, přičemž na všechny ostatní ruské vyvážející výrobce se vztahovalo clo. Tyto prvky určitě ovlivňovaly soutěžní postavení společnosti Acron jako jediného ruského dodavatele na trh EU.
3.3 Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(56)
Ve světle úvah uvedených v 52. až 55. bodě odůvodnění Komise zkoumala, zda existuje důkaz o pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Komise analyzovala tyto faktory: vývozní cena z Ruska do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Rusku jako celek a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.3.1 Vývoz z Ruska do jiných destinací
(57)
Komise zjistila, že vážená průměrná vývozní cena ze závodu společnosti Acron na trhy třetích zemí, jako je Brazílie, Kolumbie a Peru, byla během období přezkumného šetření nižší než skutečná průměrná cena uhrazená nebo splatná na domácím trhu během období přezkumného šetření. Acron tudíž prodávala za dumpingové ceny na trhy třetích zemí, zejména do Brazílie, která byla z třetích zemí nejdůležitějším vývozním trhem.
(58)
Pokud jde o ostatní tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku, Komise rovněž zjistila, že jejich vážené průměrné prodejní ceny ze závodu do třetích zemí, jako je Brazílie, Peru, Kolumbie, Ukrajina a Kazachstán, byly u všech tří nižší než jejich průměrné ceny ze závodu uhrazené nebo splatné na domácím trhu během období přezkumného šetření, a prodávaly tedy také za dumpingové ceny. Toto zjištění vycházelo z ověřených údajů od ruských vyvážejících výrobců, kteří představovali přibližně 80 % vývozu do třetích zemí. Nebylo tudíž nutné, aby Komise sáhla po ruských statistikách o vývozu, jak navrhlo RFPA. Všichni čtyři vyvážející výrobci vybraní do vzorku vyváželi během období přezkumného šetření do třetích zemí za udržitelné ceny.
(59)
RFPA tvrdilo, že z údajů dostupných v informačním dokumentu vyplývá, že pokud jde o Eurochem, k dumpingu nedochází, nebo v nejlepším případě dochází k bezvýznamnému (de minimis) dumpingu. Toto tvrzení není na místě. Účelem této analýzy není vypočítávat přesné dumpingové rozpětí společnosti Eurochem, ale určit, zda existuje pravděpodobnost opakování dumpingu ze strany Ruska, pokud by opatření pozbyla platnosti. V této souvislosti šetření odhalilo, a to i u společnosti Eurochem, že průměrné ceny ze závodu pro třetí země byly nižší než její průměrné ceny ze závodu na domácím trhu, a že tedy prodávala za dumpingové ceny. Cenová politika společnosti Eurochem u prodeje do třetích zemí (prodej na vývoz levnější než prodej na domácím trhu) je jedním z významných faktorů, o které se opíral celkový závěr, že dumping do EU by se pravděpodobně obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(60)
RFPA tvrdilo, že pro výpočet dumpingu nebyla použita vhodná metodika. Jak už bylo vysvětleno, Komise nepočítala dumpingová rozpětí, pouze porovnala průměrné ceny ze závodu na domácím trhu s vývozními cenami ze závodu na základě údajů od společností zařazených do vzorku. Je-li obnovení dumpingu pravděpodobné, není nutné vypočítávat přesné dumpingové rozpětí, a proto neexistoval žádný důvod pro použití hodnoty CIF, jak navrhovalo RFPA.
(61)
RFPA namítalo, že Komise neporovnala ceny jednotlivých typů výrobků a neprovedla úpravu o rozdíly v obchodních úrovních. Komise tuto námitku analyzovala a zjistila podobný cenový rozdíl, i kdyby bylo provedeno srovnání podle jednotlivých výrobků. Úpravy o rozdíly v obchodní úrovni by se každopádně nemohly provést, neboť společnosti vybrané do vzorku, s výjimkou společnosti Acron, spolupracovaly pouze částečně a neposkytly dostatečně podrobné údaje, zejména podrobné přehledy jednotlivých transakcí. Tento argument byl proto zamítnut.
(62)
Prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření se nedal použít pro stanovení budoucího chování ostatních tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a to z následujících důvodů. Během období přezkumného šetření společnost EuroChem, podobně jako Acron, vyvážela pouze v rámci cenového závazku. EuroChem prodávala do Unie pouze v době, kdy platil její závazek, avšak po odvolání závazku rozhodnutím Komise 2012/629/EU ze dne 11. října 2012 už neuskutečnila žádný prodej. Společnosti SBU Azot a UralChem dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření neprodávaly.
(63)
Komise nepovažovala za nutné zjistit, zda byl prodej na domácím trhu realizován v běžném obchodním styku. Již ze skutečných cen na domácím trhu je totiž jasné, že prodej na vývoz na trhy třetích zemí je dumpingový. Kdyby se zkoumala výnosnost domácího prodeje a ten by byl shledán ztrátovým a musela by se vypočítávat běžná hodnota (na základě nákladů a přiměřeného zisku), mohlo by to vést pouze ke zvýšení běžné hodnoty, a tedy ke zjištění dumpingového rozpětí u vývozu na trhy třetích zemí.
(64)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti a analýzy pravděpodobnosti obnovení dumpingu stačí zjistit, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. V důsledku toho Komise nepovažovala za nutné analyzovat ziskovost domácího prodeje, a proto neposuzovala spolehlivost výrobních nákladů v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému vyvozuje Komise závěr, že ruští vyvážející výrobci v současné době prodávají dotčený výrobek za dumpingové ceny do třetích zemí Latinské Ameriky, východní Evropy, Afriky a Asie. Během období přezkumného šetření účtovali čtyři vyvážející výrobci zařazení do vzorku třetím zemím průměrnou vývozní cenu ze závodu ve výši 201 EUR/tunu, zatímco průměrná cena ze závodu na domácím trhu činila 221 EUR/tunu. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že pokud by stávající opatření byla zrušena, ruští vyvážející výrobci by také do Unie prodávali za dumpingové ceny.
(66)
RFPA namítalo, že srovnávání ruských cen na domácím trhu s ruskými vývozními cenami do třetích zemí je nesmyslné. Komise se však v této souvislosti domnívá, že tyto ceny jsou důležitým ukazatelem pro posouzení toho, jak by se pravděpodobně vyvíjel budoucí vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, neboť ruský vývoz do většiny třetích zemí nepodléhá antidumpingovým clům. Zejména když nejsou k dispozici spolehlivé údaje o ruském vývozu do Unie během období přezkumného šetření a, jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, vývozní ceny do třetích zemí hrají v celkovém hodnocení důležitou úlohu.
(67)
Ruská vláda a společnost Acron v tomto ohledu tvrdily, že zachování opatření je nelegální již jen proto, že tato opatření byla uložena nařízením (ES) č. 661/2008, s použitím nelegální metodiky úpravy ceny plynu při výpočtu běžné hodnoty.
(68)
Jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění, v rámci tohoto šetření Komise nepovažovala za nutné zjišťovat, zda byl prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku, s tím eventuálním důsledkem, že by se musela vypočítávat běžná hodnota. Jak správně poukázala společnost Acron ve svém podání po poskytnutí informací, tím není vyloučeno početné zjišťování běžné hodnoty, včetně nezbytných úprav, bude-li to v případném budoucím šetření vhodné.
3.3.2 Volné kapacity
(69)
Komise zjistila volnou kapacitu známých ruských výrobců na následujícím základě. Údaje o volné kapacitě čtyř společností vybraných do vzorku vycházejí z jejich odpovědí na dotazník s tím, že v případě potřeby byly opraveny po inspekcích na místě. Zohledněna byla i celková volná kapacita závodů, kde se vyrábí dusičnan amonný používaný jako hnojivo a dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely (např. výroba výbušnin), tzv. nízkohustotní dusičnan amonný, jenž je také dotčeným výrobkem, jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění. Ze stejného důvodu byla zohledněna také volná kapacita zařízení, která vyrábějí pouze dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely. Celková volná kapacita společnosti Kirovo byla zahrnuta do výpočtu volné kapacity, jelikož volná kapacita pro jiné druhy dusičnanu amonného, které jsou v současnosti vyjmuty z uplatňování antidumpingových opatření (16), se dají velmi snadno použít k výrobě dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
(70)
Ze zbývajících pěti ruských výrobců poskytla jedna společnost Komisi individuální odpověď o své volné kapacitě. Údaje o ostatních poskytlo RFPA.
(71)
Pokud byly skutečné údaje o výrobě od ruských výrobců nezařazených do vzorku vyšší než vykázaná výrobní kapacita, byla jako základ k určení skutečné kapacity brána skutečná výroba. V těchto případech se vykázaná kapacita týkala jmenovitých kapacit (tj. předpokládané kapacity výrobních zařízení), které nebyly opraveny po modernizaci vedoucí ke zvýšení kapacity.
(72)
Na tomto základě Komise stanovila, že během období přezkumného šetření ruští vyvážející výrobci disponovali celkovou výrobní kapacitou 9 592 000 tun, zatímco jejich skutečná výroba (včetně dusičnanu amonného používaného pro průmyslové účely a jiných druhů dusičnanu amonného v současnosti osvobozených od uplatňování antidumpingových opatření (17)) činila 8 519 105 tun.
(73)
Na rozdíl od tvrzení RFPA, totiž že instalovaná kapacita vyvážejících výrobců je bezezbytku využita, tedy měli vyvážející výrobci během období přezkumného šetření volnou kapacitu ve výši 1,07 milionu tun. Toto množství odpovídá 16,9 % spotřeby Unie (na základě spotřeby 6,35 milionu tun během období přezkumného šetření, viz bod 5.1 níže).
(74)
V rámci své výhledové analýzy však Komise také stanovila, že po období přezkumného šetření se kapacita dále zvýší přibližně o 472 000 tun díky instalaci nových kapacit u některých vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Celková volná kapacita činí tudíž 24,3 % spotřeby Unie.
(75)
Po poskytnutí informací RFPA trvalo na tom, že volná kapacita neexistuje, nebo přinejmenším na tom, aby Komise analyzovala skutečnost, že neexistují volné jmenovité kapacity. RFPA rovněž nesouhlasilo s tím, že po období přezkumného šetření byly vybudovány nové kapacity.
(76)
RFPA a ruští vyvážející výrobci uváděli svou instalovanou kapacitu na základě teoretické jmenovité kapacity, která v některých případech nezohledňovala modernizace z poslední doby. Komisi to bylo zřejmé po inspekcích na místě a vzala to v úvahu. Jak správně uvedlo RFPA ve svém podání po poskytnutí informací, vykázaná jmenovitá kapacita byla akceptována u těch ruských výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří vyráběli méně, než činila vykázaná kapacita. Pokud byly údaje o skutečné výrobě od ruských výrobců nezařazených do vzorku vyšší než vykázaná výrobní kapacita, byla skutečná výroba brána jako základ k určení skutečné kapacity. U třech výrobců nezařazených do vzorku, kteří neposkytli žádné údaje o kapacitě a výrobě, byly použity údaje od RFPA.
(77)
Komise to považuje za jasný a jednotný přístup ke stanovení celkové výrobní kapacity ruských výrobců dotčeného výrobku. Na rozdíl od toho, co se tvrdilo, byla na všechny výrobce uplatněna stejná metodika. Pokud byla skutečná produkce vyšší, než vykázaná jmenovitá kapacita, například z důvodu modernizace výrobních zařízení, Komise nevidí žádný důvod, proč by tato dodatečná kapacita neměla být zohledněna, poněvadž je zřejmé, že jmenovitá kapacita není přesná. Argument, že tato metodika prý není na trhu běžná, není důvodem pro ignorování údajů o skutečné výrobě. Také způsob výpočtu kapacity výrobního odvětví Unie, jak jej navrhuje RFPA, nemá žádný význam při určování celkové výrobní kapacity ruských výrobců.
(78)
Na rozdíl od toho, co tvrdilo RFPA, nevyužití v některých případech vykazovaných jmenovitých kapacit a jejich nahrazení skutečnými a většinou ověřenými údaji o výrobě neznamená, že Komise použila metodu nejlepších dostupných údajů ve smyslu článku 18 základního nařízení. Co se týče kapacity, Komise plně využila údaje poskytnuté samotnými ruskými výrobci, ale použila metodiku pro výpočet celkové výrobní kapacity, při níž zohlednila nejen jmenovitou kapacitu, ale také skutečnou výrobu a kapacitu. Tato metodika byla stanovena v obecném informačním dokumentu a výsledky uplatnění této metodiky rozepsané na každou společnost a dokonce na každý výrobní závod byly sděleny dotčeným společnostem. Při určování celkové výrobní kapacity tedy Komise pouze použila údaje, které poskytli ruští výrobci a RFPA. Byly poskytnuty všechny relevantní údaje a v tomto ohledu nebylo nutné použít jiné zdroje údajů.
(79)
Pokud jde obecně o výrobce, u nichž nebyla provedena inspekce, byly použity údaje o kapacitě a výrobě, které uvedli tito výrobci ve svých odpovědích. RFPA připomínkovalo výpočet kapacity některých společností a závodů. Argumentovalo, že v případě výrobce Uralchem Kirovo objem výroby během období přezkumného šetření, jak je uveden v informačním dokumentu, není správný. Komise to akceptovala a místo toho použila objem výroby uvedený v podání po poskytnutí informací. Byla také zohledněna technická zpráva o kapacitě, poskytnutá během návštěvy ve výrobním závodě v souvislosti s maximální dosaženou výrobou dusičnanu amonného v předmětném závodě, jak správně podotklo RFPA. Co se týče výrobce Uralchem Berezniki, při výpočtu kapacity bylo zohledněno 10 dnů na údržbu, které nahlásila tato společnost během inspekce. Připomínky o dalších odstávkách došlé po poskytnutí informací, nebyly podložené a zdá se, že vycházely z údajů jiné společnosti. Tyto připomínky byly proto zamítnuty.
(80)
Stejně tak připomínky týkající se určitých omezení ve výrobním procesu jiných výrobních závodů nebyly podložené, nedaly se ověřit, a proto také nebyly zohledněny. V případě jednoho konkrétního výrobního zařízení souviselo omezení zřejmě s výrobou kyseliny dusičné. I když však připustíme údajnou maximální výrobu kyseliny dusičné, bylo by stále možné dosáhnout kapacity stanovené Komisí, s přihlédnutím ke skutečnosti, že na výrobu jedné tuny dusičnanu amonného je zapotřebí necelá tuna kyseliny dusičné.
(81)
Co se týče zvýšení kapacity po skončení období přezkumného šetření, RFPA argumentovalo, že zvýšení kapacity jednoho výrobce, který investoval do nové výrobní linky, bylo nadhodnoceno. Komise však předpokládanou kapacitu odvodila z anglického překladu technické zprávy týkající se této nové výrobní linky, kterou poskytla dotyčná společnost během inspekce ve svých prostorách, a tudíž ji považovala za spolehlivou.
(82)
Společnost Acron tvrdila, že nemá významnou volnou kapacitu, zejména kvůli obtížím, pokud jde o přístup k surovinám. Šetřením však bylo zjištěno, že suroviny byly používané nejen při výrobě dotčeného výrobku, ale také mnoha jiných výrobků. Vzhledem k tomuto širokému uplatnění, a tudíž i k možnosti snadno měnit používání surovin k výrobě dotčeného výrobku, nebyly takové údajné obtíže považovány za věc, která by omezovala celkovou výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(83)
Použití metodiky popsané v předchozích bodech odůvodnění přivedlo Komisi k závěru o existenci významné nadměrné kapacity. Argumenty předložené sdružením RFPA a společností Acron se nedaly doložit a zamítají se.
(84)
Komise se domnívá, že pokud by stávající opatření byla zrušena, alespoň část této volné kapacity by pravděpodobně byla využita a nasměrována na trhy Unie, a to z následujících důvodů.
(85)
Zaprvé, některá potenciálně největší vývozní odbytiště dusičnanu amonného na světě (Spojené státy americké a Austrálie) jsou před ruským vývozem nadále chráněna antidumpingovými opatřeními. Navíc je pro dovoz dusičnanu amonného stále uzavřen čínský trh. Ruští výrobci tedy pravděpodobně nebudou schopni vyvážet na tyto trhy.
(86)
Dne 22. května 2014 zveřejnilo ministerstvo obchodu USA předběžné výsledky správního přezkumu antidumpingového cla (18), v němž se pro společnosti Acron a EuroChem navrhuje nulové clo na vývoz dusičnanu amonného do USA. I kdyby však tento návrh byl schválen, platná cla stále platí pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Ruska. Kromě toho podle par. 751(a)(2) celního sazebníku Spojených států z roku 1930, ve znění pozdějších předpisů, odstranění cel pro Acron a EuroChem bude platit jen jeden rok a poté bude předmětem dalšího každoročního správního přezkumu, který může, v závislosti na jeho výsledku, skončit opětovným zavedením antidumpingových cel. A konečně, trh s dusičnanem amonným v USA, který se zde používá jako hnojivo, se v posledním desetiletí smršťoval v důsledku bezpečnostních požadavků a kvůli neochotě zprostředkovatelů nadále s touto látkou obchodovat (19). Kromě toho, díky těžbě břidlicového plynu, s níž se začalo v posledních letech, mají nyní američtí výrobci dusičnanu amonného přístup k levnějšímu plynu. Je proto pravděpodobné, že Acron a EuroChem by narazily na silnou konkurenci a možná by nebyly schopny získat pro sebe významné podíly na trhu v USA.
(87)
RFPA tvrdilo, že další hlavní vývozní destinace ruského dusičnanu amonného, jako jsou země Latinské Ameriky (zejména Brazílie), Egypt a Turecko, do roku 2017 významně porostou ve srovnání s rokem 2012. RFPA citovalo zprávu, v níž se předpokládá celkové zvýšení poptávky po dusičnanu amonném o 15 % v Peru, Brazílii, Turecku, Egyptě Ekvádoru a Kolumbii, bráno dohromady. Tento nárůst znamená 749 000 tun (tedy ze 4,851 milionu tun v roce 2012 na 5,6 milionu tun v roce 2017), což je v průměru růst o 149 800 tun ročně. To je však pouze 9,7 % odhadované roční volné kapacity ruských výrobců. Žadatel tvrdí, že vyšší spotřeba v těchto zemích bude částečně uspokojena domácí výrobou, neboť tyto země mají údajně několik projektů na budování své vlastní kapacity na výrobu dusičnanu amonného či jiných dusíkatých hnojiv. Bez ohledu na to, zda tyto projekty budou skutečně realizovány a alespoň částečně uspokojí zvýšení spotřeby, má Komise za to, že předpokládaná spotřeba v dotčených zemích bude na takové úrovni, že jen zčásti absorbuje volnou kapacitu ruských výrobců.
(88)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že Komise nevzala v úvahu nárůst spotřeby ruského dusičnanu amonného na trzích jiných třetích zemí, zejména v zemích bývalého Sovětského svazu. Na jednom z hlavních odbytišť v tomto regionu, na Ukrajině, však také platí na dovoz ruského dusičnanu amonného antidumpingová cla. V červenci 2014 byla cla prodloužena na období pěti let a jejich úroveň byla výrazně zvýšena. Takže tento trh se pro dovoz ruského dusičnanu amonného ještě více uzavírá.
(89)
Kromě toho je cenová úroveň na jiných trzích, například v Kazachstánu, taková, že pro ruské vyvážející výrobce by bylo atraktivnější vyvážet do Unie. Tyto trhy jsou také mnohem menší než trh Unie. Například spotřeba v Kazachstánu nedosahuje ani 4 % spotřeby v Unii.
(90)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že předpokládaný růst v dalších hlavních vývozních destinacích nebyl vypočten správně. Použité údaje však vycházely z nezávislé zprávy citované v 87. bodě odůvodnění. I kdyby se tyto údaje jevily jako podhodnocené, což se tvrdí, předpokládaný růst poptávky lze snadno uspokojit pomocí pouze části volné kapacity ruských výrobců.
(91)
Zadruhé, je nepravděpodobné, že volnou kapacitu může absorbovat domácí trh. RFPA tvrdilo, že podle stejné zprávy zůstává spotřeba v Rusku také vysoká, v budoucnosti se předpokládá její další růst a ruští výrobci se budou snažit uspokojit především domácí trh. RFPA opakovalo tento argument po poskytnutí informací. Avšak během období přezkumného šetření činil prodej na domácím trhu 53 % celkového odbytu ruských výrobců a předpokládaný nárůst o 3 % ročně po dobu příštích 5 let (v průměru přibližně o 120 000 tun ročně) by mohla snadno pokrýt volná kapacita ruských výrobců, kterou disponují již teď. Předpokládané roční zvýšení představuje necelých 7,8 % odhadované roční volné kapacity ruských výrobců po období přezkumného šetření. Budoucí zvýšení spotřeby je navíc jen prognózou a nemusí k němu dojít, nebo může být pomalejší, neboť podle téže zprávy docházelo v domácí spotřebě v posledních pěti letech k výrazným výkyvům ve srovnání se spotřebou Unie nebo třetích zemí (20).
(92)
Zatřetí, Unie zůstává nejdůležitějším trhem s dusičnanem amonným ve světě, poněvadž na ni připadá kolem 18 % celosvětové spotřeby. Vývozu logisticky pomáhá zeměpisná blízkost Unie a Ruska, jakož i to, že někteří ruští vývozci mají v Unii dobře navázané distribuční kanály.
(93)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že by se měly zohlednit údajné technické překážky obchodu, které ztěžují vstup ruského dusičnanu amonného na trh Unie, zejména zákaz prodeje (v Německu) nebo přísné předpisy o skladování dusičnanu amonného v některých dalších členských státech. Na rozdíl od toho, co tvrdí RFPA, se však tato omezení vztahují nediskriminačním způsobem jak na vývozce z třetích zemí, tak na výrobce v Unii a nepřiměřeně neovlivňují dovoz. Kromě toho tato omezení neměla vliv na celkovou přitažlivost trhu Unie, jenž i nadále patří z hlediska spotřeby mezi největší na světě. Komise proto toto tvrzení zamítá.
(94)
Komise tedy vyvozuje závěr, že ruští výrobci disponují značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně použita pro podstatné zvýšení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3.3 Pobídky k přesměrování prodeje do Unie
(95)
Ceny v Unii jsou nyní mnohem vyšší než ve velkých třetích zemích zásobovaných v současné době dodávkami z Ruska a též vyšší než na domácím ruském trhu. Během období přezkumného šetření si čtyři vyvážející výrobci zařazení do vzorku účtovali průměrné vývozní ceny ze závodu (201 EUR/t) do třetích zemí o 34 % a průměrné ceny ze závodu na domácím trhu (221 EUR/t) o 27 % nižší, než byly průměrné ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku (303 EUR/t) (viz tabulka 7) a také nižší, než byly průměrné ceny dovozu z Ruska do Unie (viz tabulka 2) a z třetích zemí do Unie (viz tabulka 3).
(96)
Pokud by byla opatření zrušena, ceny v Unii pravděpodobně klesnou v důsledku rostoucí nabídky levnějšího dovozu. S ohledem na významný rozdíl mezi vývozními cenami ruských vyvážejících výrobců do třetích zemí a cenami účtovanými ruskými vyvážejícími výrobci, vyvážejícími výrobci z třetích zemí a výrobci v Unii během období přezkumného šetření na trhu Unie se však zdá nepravděpodobné, že ceny účtované na trhu Unie spadnou na úroveň, jakou lze v současnosti pozorovat na trzích třetích zemí, kam ruští výrobci vyvážejí. Vyvážející výrobci se tedy budou pravděpodobně snažit dosáhnout vyššího ziskového rozpětí prodejem do Unie. V důsledku toho budou mít vyvážející výrobci pobídku k přesměrování do Unie části svého současného objemu vývozu do třetích zemí (ve výši přibližně 3,4 milionu tun v období přezkumného šetření, což odpovídá více než 50 % spotřeby Unie) (21).
3.4 Závěr
(97)
Vzhledem k úvahám uvedeným v bodě 3.3 dospěla Komise k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a výrazného navýšení vyváženého množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(98)
Výrobní odvětví Unie tvoří známí výrobci dusičnanu amonného v Unii během posuzovaného období.
(99)
Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek sestávající ze čtyř společností. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku spolupracovali, zaslali odpovědi na dotazník ve stanovených lhůtách a v průběhu šetření byli navštíveni. Sdružení Fertilisers Europe kromě toho poskytlo další údaje týkající se kapacity, výroby a prodeje spolupracujících výrobců nezařazených do vzorku a odhady u zbývajících výrobců. Bylo-li to možné, Komise provedla křížovou kontrolu těchto údajů a porovnala je s údaji od jiných zúčastněných stran nebo s veřejně dostupnými údaji.
(100)
Po poskytnutí informací RFPA namítlo, že vzorek, který Komise vybrala, není reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Tato námitka se zakládá na tvrzení, že společnosti zařazené do vzorku a výrobní odvětví Unie jako celek vykazují různé hodnoty stejného hospodářského ukazatele (zejména ziskovosti).
(101)
Tuto námitku nelze přijmout. Čtyři společnosti zařazené do vzorku byly vybrány objektivně na základě jejich objemu výroby a prodeje dotčeného výrobku v Unii, jak je stanoveno v čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Účelem výběru vzorku je umožnit útvarům Komise provést podrobné šetření některých faktorů újmy pro reprezentativní část výrobního odvětví Unie v daném časovém prostoru. To, že některé ukazatele újmy se mohou mezi společnostmi zařazenými do vzorku a celým výrobním odvětvím Unie lišit, ještě neznamená, že by vzorek nebyl reprezentativní. Údaje výrobců zařazených do vzorku byly ověřeny na místě v prostorách dotčených společností, a proto se považují za spolehlivé. V žádném případě, jak je uvedeno v 145. bodě odůvodnění, nebylo zjištěno, že by se výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření nacházelo v situaci, v níž by mu vznikala újma.
(102)
RFPA kromě toho tvrdilo, že některé společnosti zařazené do vzorku nespolupracovaly s Komisí tím, že neposkytly určité údaje nebo poskytly jen neúplné a nesprávné údaje. V důsledku toho RFPA požadovalo, aby na tyto údaje nebyl brán ohled při vyvozování závěrů o stavu výrobního odvětví Unie a aby byly z nedostatečné spolupráce výrobního odvětví Unie vyvozeny nepříznivé závěry, nebo aby se místo toho použily ukazatele za celé výrobní odvětví Unie.
(103)
Tuto námitku nelze přijmout. Komise je spokojena s údaji od společností zařazených do vzorku, které byly ověřeny na místě v prostorách dotčených společností a jsou spolehlivou součástí posouzení situace výrobního odvětví Unie.
5. SITUACE NA TRHU UNIE
5.1 Spotřeba v Unii
(104)
Komise stanovila zřejmou spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu z třetích zemí podle údajů z databáze zřízené ve smyslu čl. 14 odst. 6. (22)
(105)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Index (2010 = 100)
100
93
93
89
Zdroj: údaje poskytnuté žadatelem, ověřené údaje a údaje z databáze podle čl. 14 odst. 6.
(106)
Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba dusičnanu amonného v Unii snížila o 11 % bez ohledu na skutečnost, že produkce zemědělských plodin odpovídajícím způsobem neklesla. Pro toto snížení existují tři hlavní důvody. Za prvé, zlepšily se hnojicí stroje i technika hnojení a v důsledku toho je zapotřebí menší množství hnojiv na metr čtvereční půdy. Za druhé, snížení spotřeby dusičnanu amonného je kompenzováno používáním jiných hnojiv, jako je dusičnan vápenatoamonný nebo vícesložková hnojiva. Za třetí, obavy o bezpečnost a přísná pravidla týkající se produkce a skladování dusičnanu amonného odrazují od používání tohoto výrobku.
(107)
Po poskytnutí informací požádalo RFPA o doplňující informace o zdrojích údajů o spotřebě, které zveřejnila Komise, a dne 26. června 2014 bylo uspořádáno slyšení za předsednictví úředníka pro slyšení. Následně RFPA tvrdilo, že údaje poskytnuté žadatelem byly předloženy v příliš pozdní fázi řízení, byly neověřené a nekonzistentní s údaji, které žadatel poskytl dříve. RFPA kromě toho tvrdilo, že tyto údaje s největší pravděpodobností neobsahují údaje o technickém dusičnanu amonném a o směsích dusičnanu amonného s dalšími hnojivými či nehnojivými látkami, neboť se liší od podobných údajů, které měl žadatel k dispozici a poskytl je svým členům. Proto by se na ně neměl brát ohled a místo nich by se měly použít nejlepší dostupné údaje.
(108)
Toto tvrzení se zamítá. Komise využila údaje poskytnuté žadatelem pro prodej v EU a porovnala je s ověřenými údaji od výrobců zařazených do vzorku. K těmto údajům byly připočítány údaje o dovozu a výsledkem byla spotřeba v Unii. Proto se má za to, že tyto údaje jsou spolehlivé.
(109)
RFPA rovněž tvrdilo, že Komise podhodnotila základ pro výpočet celkové spotřeby Unie a že na základě zprávy zveřejněné nezávislým analytikem trhu se spotřeba zvyšuje, nikoli snižuje. Ještě přesněji, údaje z této zprávy o poptávce po dusičnanu amonném ve třídě hnojiv a dusičnanu amonném ve třídě výbušnin v Unii v roce 2010 se shodují s údaji Komise ve výši 7,1 milionu tun, ale podle údajů ze zprávy se má poptávka v následujících letech spíše zvyšovat než snižovat.
(110)
Toto tvrzení je nepodložené, protože Komise použila skutečné údaje poskytnuté žadatelem, které byly zčásti ověřeny, a k tomu dostupné statistické údaje a považuje tyto údaje za spolehlivé.
5.2 Objem, ceny a podíl dovozu z Ruska na trhu
(111)
V následující tabulce je popsán vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozu dotčeného výrobku z Ruska:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu (v tunách)
164 658
134 060
200 542
199 604
Index (2008 = 100)
100
81
122
121
Podíl na trhu
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Index
100
88
130
137
Průměrná cena CIF (EUR/t)
201
258
262
264
Index
100
128
130
131
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(112)
Objem dovozu z Ruska vzrostl během posuzovaného období o více než 20 %. V období přezkumného šetření činil podíl tohoto dovozu na trhu 3,1 %, což je zvýšení o více než 30 % oproti roku 2010, kdy dosahoval 2,3 %. Ceny CIF vystoupaly v průběhu posuzovaného období z 201 EUR/t na 264 EUR/t. Na základě srovnání průměrné ruské vývozní ceny CIF do Unie a průměrné ceny ze závodu výrobců v Unii během období přezkumného šetření se zdá, že ruské ceny se podbízejí cenám Unie. Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byly v období přezkumného šetření na úrovni 303 EUR za tunu. Jak je však uvedeno v bodě 3, téměř všichni vyvážející výrobci, kteří prodávali dotčený výrobek během období přezkumného šetření, měli cenové závazky a jejich vývozní ceny do EU byly determinovány těmi cenovými závazky, které stanovovaly minimální dovozní ceny. V důsledku toho nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení.
(113)
Po poskytnutí informací RFPA uvedlo, že Komisí vypočítané cenové podbízení a prodej pod cenou jsou chybné, neboť u těchto výpočtů je nutno provádět řadu úprav (o běžná cla, náklady po dovozu, rozdíly ve výrobcích, balení a úroveň obchodu). RFPA rovněž uvedlo, že oproti předchozímu přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2002 došlo ke změně metodiky, pokud jde o použití úprav. Dále navrhlo, aby se pro účely výpočtu cenového podbízení použily prodejní ceny na vývoz do Unie, které si účtoval ruský výrobce, jenž neměl prospěch ze závazku, jakož i vývozní ceny ruského výrobce osvobozeného od antidumpingového cla.
(114)
V tomto ohledu stačí připomenout, že z důvodů uvedených v 112. bodě odůvodnění Komise neprováděla výpočet podbízení a prodeje pod cenou. Tato tvrzení proto nejsou podložená.
5.3 Objem, ceny a podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
(115)
V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence opět vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Jiné třetí země
Objem v tunách
348 100
312 043
295 139
285 962
Index
100
90
85
82
Podíl na trhu
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Index
100
96
91
93
Průměrná cena (CIF)
201
270
279
275
Index
100
134
139
137
Zdroj: Eurostat.
(116)
Dusičnan amonný se dováží hlavně z Ukrajiny, Gruzie a Srbska. Platná antidumpingová opatření uložená na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny skončila v roce 2012. Celkový objem dovozu z jiných třetích zemí než z Ruska klesl; jejich podíl na trhu zůstal během posuzovaného období vcelku stabilní a převyšoval tržní podíl ruského dovozu. Lze to vysvětlit poklesem spotřeby během stejného období. Celkově průměrné ceny dovozu z jiných zemí se zvýšily v souladu se stejnou tendencí ruských cen a cen výrobního odvětví Unie.
5.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(117)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(118)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě makroekonomických ukazatelů (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a překonání účinků dřívějšího dumpingu) a mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál). Makroekonomické ukazatele vycházejí z údajů od žadatele uvedených v původní žádosti o přezkum a v následných podáních a ze statistiky a týkají se všech známých výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele jsou založeny na údajích obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly ověřeny během šetření.
5.4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(119)
Tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil zjištění z předchozích šetření, totiž že shromažďování přesných a spolehlivých údajů o kapacitě a výrobě dotčeného výrobku je složitý úkol. Pevné hnojivo se vyrábí chemickou syntézou v peletárně po výrobě roztaveného/kapalného dusičnanu amonného. Z roztaveného/kapalného dusičnanu amonného lze vyrobit tuhý výrobek, ale také další navazující výrobky, jako je dusičnan vápenatoamonný. Tuhý výrobek lze mimoto používat jako hnojivo, ale i pro průmyslové účely. V důsledku existence víceúčelových závodů, které mohou rychle přecházet z výroby jednoho hnojiva na druhé, může docházet ke statistickému zkreslení. Nízká míra využití výrobní kapacity u dotyčného výrobku je proto méně užitečný ukazatel celkové hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
(120)
S přihlédnutím k těmto okolnostem se celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Index
100
99
103
99
Výrobní kapacita (v tunách)
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Index
100
101
102
102
Využití kapacity
46 %
45 %
46 %
45 %
Index
100
98
100
98
Zdroj: informace od žadatele, z odpovědí na dotazník za účelem výběru vzorku a ověřených odpovědí na dotazník
(121)
Výroba dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie zůstala mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření relativně stálá, přibližně na úrovni 7 milionů tun.
(122)
Výrobní kapacita zůstala po celé toto období také víceméně stabilní. Výrobní kapacita vykázaná výrobním odvětvím Unie bere v úvahu celkovou výrobní kapacitu dusičnanu amonného, nejen pro dotyčný výrobek, ale také pro jiné výrobky. Ve skutečnosti je využití kapacity pro výrobu dusičnanu amonného podstatně vyšší, když se vezmou v úvahu tyto jiné výrobky. Například na základě ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku bylo zjištěno, že využití kapacity během posuzovaného období bylo přibližně o 20 procentních bodů vyšší (72 % v roce 2010 a 68 % během období přezkumného šetření).
5.4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(123)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Index
100
93
93
88
Podíl na trhu
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Index
100
100
100
99
Zdroj: informace od žadatele, z odpovědí na dotazník za účelem výběru vzorku a ověřených odpovědí na dotazník
(124)
Objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během období přezkumného šetření o 12 % ve srovnání s prodaným objemem v roce 2010. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie z důvodů, které jsou vysvětleny ve 106. bodě odůvodnění.
(125)
Jelikož během posuzovaného období jak prodej, tak spotřeba klesaly, podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal víceméně stabilní, a odvětví Unie tedy nezaznamenalo růst.
5.4.3 Zaměstnanost a produktivita
(126)
Na základě ověřených údajů od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku se zaměstnanost a produktivita v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 253
1 110
1 128
1 105
Index
100
89
90
88
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
2 390
2 616
2 648
2 579
Index
100
109
110
107
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(127)
Během posuzovaného období počet zaměstnanců ve čtyřech společnostech zařazených do vzorku klesl (o 12 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření). Jelikož tento pokles byl větší než pokles výroby, produktivita pracovních sil výrobců v Unii zařazených do vzorku, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 7 %.
5.4.4 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(128)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, Komise nestanovovala současnou velikost dumpingových rozpětí, neboť ceny dovozu z Ruska byly založeny na závazcích minimální ceny, a byly tudíž nespolehlivé pro užitečné posouzení toho, zda bude dumping pravděpodobně pokračovat nebo se znovu obnoví, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(129)
Jak ukazují současná zisková rozpětí (tabulka č. 10) a vysoký podíl na trhu (tabulka č. 5) výrobní odvětví Unie překonalo účinky dřívějšího dumpingu.
5.4.5 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(130)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena ze závodu v Unii (EUR/t)
204
291
305
303
Index
100
143
149
149
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
180-195 (23)
200
216
225
Index
100
108
113
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Průměrná čistá prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2010 až 2012 výrazně zvýšila, ale v průběhu období přezkumného šetření klesla.
(132)
Průměrné výrobní náklady také vzrostly, zejména kvůli nárůstu ceny plynu, který je důležitým vstupem.
5.4.6 Náklady práce
(133)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
31 909
37 764
40 938
41 736
Index
100
118
128
131
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(134)
Průměrné náklady práce na zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající tendenci. K nejvýznamnějšímu nárůstu došlo mezi roky 2010 a 2011, zatímco mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření narostly o 3 procentní body.
5.4.7 Zásoby
(135)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
108 300
151 562
195 351
97 092
Index
100
140
180
90
Konečný stav zásob jako procento výroby
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Index
100
142
176
90
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(136)
Konečný stav zásob nejprve v letech 2011 a 2012 výrazně vzrostl ve srovnání s rokem 2010 a poté v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 o 10 % klesl. Od roku 2010 do období přezkumného šetření sledoval konečný stav zásob stejný trend jako úroveň výroby.
5.4.8 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(137)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Index
100
178
150
123
Peněžní tok (v EUR)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Index
100
195
191
182
Investice (v EUR)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Index
100
88
78
96
Návratnost investic
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Index
100
217
190
159
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(138)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že hrubý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(139)
Během posuzovaného období vzrostla ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku z 11,7 % v roce 2010 na 14,4 % v období přezkumného šetření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že cílový zisk používaný pro analýzu by měl vzít v úvahu potřebu tak vysoce kapitálově náročného odvětví dosahovat uspokojivé návratnosti vloženého kapitálu (ROCE) podle očekávání investorů. Toto tvrzení nemohlo být přijato, jelikož cílový zisk pro analýzu se musí omezovat jen na zisk, jehož dosažení by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingového dovozu.
(140)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok se zvýšil mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření o 82 %, ačkoli v období přezkumného šetření byl o něco nižší než v letech 2011 a 2012 (o 13 a 5 procentních bodů).
(141)
Investice vykazovaly klesající trend. Pokles byl výraznější v letech 2011 a 2012, avšak během období přezkumného šetření dosáhl až pouhých -4 % ve srovnání s rokem 2010. Investice souvisely hlavně se zajišťováním dodržování stále přísnějších požadavků v oblasti životního prostředí.
(142)
Návratnost investic je zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic. Víceméně kopírovala trend ziskovosti během celého posuzovaného období.
(143)
Šetření neodhalilo, že by výrobci z Unie zařazení do vzorku měli potíže s navyšováním kapitálu.
5.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(144)
V nařízení Rady (ES) č. 661/2008 je obsažen závěr, že hospodářské situaci výrobního odvětví Unie není působena újma a že hlavním důvodem pro takovou pozitivní situaci je existence antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku z Ruska.
(145)
Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti potvrzují závěry z předchozího šetření. Od roku 2010 do období přezkumného šetření byl zaznamenán stejně příznivý vývoj hospodářských ukazatelů. Spotřeba v Unii klesla a dovoz z Ruska vzrostl, ale výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet významný podíl na trhu a dále zvýšit svou ziskovost, přestože zisk v roce 2012 a v období přezkumného šetření byl nižší než v roce 2011, což naznačuje klesající trend. Výrobní náklady vzrostly, hlavně kvůli zvýšení cen plynu (hlavní suroviny pro výrobu dotčeného výrobku), ale prodejní ceny vzrostly také a umožnily výrobnímu odvětví Unie dosáhnout zdravé úrovně ziskovosti.
(146)
Jak je vysvětleno v 119. a následujících bodech odůvodnění, na údaje týkající se využití kapacity se nelze spoléhat při činění rozhodujících závěrů o situaci výrobního odvětví Unie a celkově lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie je v dobrém stavu a ruský vývoz dusičnanu amonného mu v důsledku existence antidumpingových opatření nepůsobí újmu.
(147)
Po poskytnutí informací RFPA a zástupci ruských orgánů tvrdili, že příznivý stav výrobního odvětví Unie, včetně jeho vývozu do třetích zemí, podporuje závěr o neobnovení podstatné újmy. Komise však zastává názor, že nynější příznivá hospodářská situace výrobního odvětví Unie, včetně objemu jeho vývozu do třetích zemí, automaticky nevylučuje, že se tato situace může v budoucnu změnit, pokud by opatření pozbyla platnosti.
6. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(148)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by současná platná opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad ruského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(149)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ruských výrobců v oblasti tvorby cen.
6.1. Spotřeba v Unii
(150)
Spotřeba dotčeného výrobku v Unii se v období přezkumného šetření snížila vůči předchozím rokům o 11 %. Toto snížení spotřeby dotčeného výrobku je způsobeno používáním jiných hnojiv, účinnějším využitím dusičnanu amonného zemědělci a bezpečnostními obavami. Výrobní odvětví Unie proto soutěží s ruskými výrobky na smršťujícím se trhu. Následně se to pravděpodobně projeví tlakem na snižování cen.
(151)
Po poskytnutí informací, jak je uvedeno v 109. bodě odůvodnění, RFPA nesouhlasilo se závěrem, že spotřeba dotčeného výrobku bude v EU klesat i v budoucnosti. Zpráva, na niž se odvolává RFPA, však předpovídá mírné oživení poptávky po dusíkatých hnojivech, nikoli nutně zvýšení spotřeby dotčeného výrobku. Stále přísnější environmentální a bezpečnostní požadavky, které platí pro skladování a používání dusičnanu amonného, spolu s vyspělostí určitých trhů a stále účinnější technikou hnojení naznačují, že i v případě zvýšení spotřeby hnojiv, a spotřeby dusíkatých hnojiv zvlášť, spotřeba dotčeného výrobku v dohledné budoucnosti neporoste. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
6.2 Volná kapacita, obchodní toky, přitažlivost trhu Unie a cenové chování
(152)
Komise stanovila během období přezkumného šetření volnou ruskou kapacitu, která odpovídá více než 16,9 % celkové spotřeby dotčeného výrobku v Unii (viz 73. a 74. bod odůvodnění). Tato kapacita se ještě více zvýšila po uplynutí období přezkumného šetření a nyní se odhaduje na přibližně 24,3 % spotřeby Unie.
(153)
Volná kapacita by se dala při absenci opatření s největší pravděpodobností využít k výrobě dalšího značného množství dusičnanu amonného na vývoz do Unie. Ruští výrobci již teď vyváží polovinu své produkce do třetích zemí. Očekává se, že domácí spotřeba v Rusku se bude v budoucnosti zvyšovat o 3 % ročně. Ruské vývozní ceny účtované při prodeji na trzích třetích zemí jsou výrazně nižší než stávající ceny v Unii. Pokud po pozbytí platnosti opatření zůstanou ceny na trhu Unie na úrovni značně vyšší než jsou ceny na trzích těchto třetích zemí, ruští výrobci budou mít silnou motivaci nejen k tomu, aby využili volnou kapacitu pro trh Unie, ale rovněž k přesměrování části svého současného vývozu do třetích zemí na trh Unie.
(154)
Zvyšování ruského vývozu do třetích zemí navíc naráží na jistá omezení. Některé potenciálně největší vývozní trhy pro dusičnan amonný (Čína, USA a Austrálie) jsou pro ruský vývoz nedostupné (viz 85. bod odůvodnění). Případné stanovení nulového cla v USA pro dva ruské výrobce na dobu jednoho roku (viz 86. bod odůvodnění) pravděpodobně nepovede k významnému růstu ruského vývozu do USA, protože domácí ceny plynu v USA klesly a očekává se, že zůstanou na nízké úrovni v důsledku vzrůstající těžby plynu z břidlic i v důsledku stávajících omezení vývozu břidlicového plynu, které udržují ceny plynu na domácím trhu v USA na nízké úrovni (viz také 86. bod odůvodnění). Na čínský trh se dusičnan amonný nadále dovážet nesmí. Předpokládá se, že spotřeba dusičnanu amonného na současných ruských vývozních trzích (hlavně v Latinské Americe a zejména v Brazílii) poroste, avšak současná volná ruská kapacita více než dvojnásobně převyšuje předpokládané zvýšení spotřeby na těchto trzích a není pravděpodobné, že by se této navýšené spotřeby zmocnili (výlučně) ruští výrobci. Četné tradiční ruské vývozní trhy, jako je Egypt, Turecko, Peru a Brazílie, také budují své vlastní kapacity na výrobu dusičnanu amonného či jiných dusíkatých hnojiv (viz 87. bod odůvodnění).
(155)
Trh Unie je každopádně atraktivnější než Latinská Amerika vzhledem ke své zeměpisné blízkosti a existenci dobře rozvinutých distribučních kanálů. Podstatně nižší náklady za přepravu skutečně zajistí ruským vývozcům vyšší zisk, a ti, budou-li mít možnost volby, dají přednost prodeji do Unie za předpokladu, že úroveň cen v Unii zůstane i nadále vyšší než v třetích zemích.
(156)
Komise stanovila pro období přezkumného šetření cenu, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobuje újmu, tak, že sečetla výrobní náklady (zjištěné na základě ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku a uvedené v tabulce 7), prodejní, správní a režijní náklady a cílový zisk.
(157)
Na základě ověřených údajů od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku činí prodejní, správní a režijní náklady 5 % až 8 % výrobních nákladů a cílový zisk pro toto odvětví činí 8 %, jak bylo stanoveno v předchozím šetření (24).
(158)
Na základě těchto čísel se cena, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie, pohybovala v průběhu období přezkumného šetření v rozmezí od 257 EUR/t do 264 EUR/t.
(159)
Komise poznamenává, že jeden ze dvou ruských vyvážejících výrobců podléhajících cenovému závazku v průběhu období přezkumného šetření prodával dotčený výrobek za cenu vyšší, než je minimální dovozní cena podle závazku. Naproti tomu druhý vyvážející výrobce, na něhož se závazek vztahoval jen po omezenou dobu během období přezkumného šetření, prodával za cenu nižší, než je minimální dovozní cena. Za těchto okolností není jasné, jak by stanovili své ceny, kdyby závazky a s nimi antidumpingová cla pozbyly platnosti. Rovněž je třeba poznamenat, že množství prodávaná těmito dvěma vyvážejícími výrobci nebyla v období přezkumného šetření významná. Kromě toho je třeba mít na paměti, že jiní ruští výrobci pravděpodobně znovu vstoupí na trh EU, pokud by opatření neexistovala, což zvýší konkurenční tlak na ceny na trhu, včetně tlaku na dva vyvážející výrobce, jejichž závazky platily v období přezkumného šetření.
(160)
Jedním z určujících prvků pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy je to, jaké ceny pravděpodobně stanoví společnosti, na které se nevztahují cenové závazky, pro tento vývoz navíc. Během období přezkumného šetření činily ruské vývozní ceny do třetích zemí v průměru 201 EUR/t neboli o 34 % méně, než je současná průměrná cena, za niž výrobci v Unii prodávají v Unii. Tyto ruské vývozní ceny jsou, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, na udržitelné úrovni. Je pravděpodobné, že při absenci antidumpingových opatření vstoupí ruský vývoz od společností, na které se nevztahují cenové závazky, na trh Unie s průměrnou cenou nižší, než jsou dovozní ceny ze třetích zemí, a také nižší než, je dovoz z Ruska podléhající cenovým závazkům, který je v horní části cenové úrovně, jež nezpůsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie. Jinak by nemohli získat další podíl na trhu. Vzhledem k tomu, že jeden z vyvážejících ruských výrobců prodává v současnosti v rámci cenového závazku za cenu, která se nachází v horní hranici cenové úrovně, jež nepůsobí újmu, Komise se na základě informací, které má v současné době k dispozici, domnívá, že je pravděpodobné, že tento dovoz navíc bude realizován za cenu, která působí újmu. Bez ohledu na současnou úroveň zisku výrobního odvětví Unie by takové pravděpodobné ceny ohrozily schopnost výrobního odvětví Unie dosahovat obvyklého zisku, který by mohlo předpokládat při neexistenci dumpingového dovozu.
(161)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že srovnání ruských vývozních cen do třetích zemí s cenami Unie nemá žádný smysl, jelikož srovnávat by se měl prodej na stejné trhy s náležitými úpravami o cla, obchodní úroveň atd.
(162)
Tuto námitku nelze přijmout. Komise netvrdí, že pokud by opatření pozbyla platnosti, ruský vývoz by byl o 34 % levnější než ceny výrobního odvětví Unie. Komise má za to, že je pravděpodobné, že ceny, s nimiž ruský vývoz vstoupí do Unie při neexistenci opatření, by byly nižší, než kolik činí výrobní náklady Unie s připočtením přiměřeného ziskového rozpětí, a tudíž by působily újmu. Tyto cenové úrovně by pro ruské vývozce byly stále ještě přitažlivější, než je současná úroveň prodejních cen na trzích třetích zemí. Proto je pravděpodobné, že dojde k odklonu od současných obchodních toků.
(163)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že současné výrobní náklady, a tedy současné ceny, které nepůsobí újmu, pravděpodobně v krátké době neklesnou s ohledem na tendenci růstu výrobních nákladů během posuzovaného období (viz tabulka 7). Během šetření skutečně nevyšly najevo žádné signály, že by se tato tendence měla změnit.
(164)
Po poskytnutí informací RFPA zdůraznilo, že den před zveřejněním poskytlo informace o snižování ceny plynu v Unii. RFPA konkrétně upozornilo na údaje z významné publikace na trhu s hnojivy, kde byly zveřejněny centrální ceny EU na nizozemském trhu s plynem „Title Transfer Facility“ (TTF) namísto nereprezentativních cen ve Waidhausu. RFPA rovněž citovalo ceny zemního plynu v USA a zprávu společnosti Yara International za 1. čtvrtletí 2014, kde je uvedeno, že tato společnost zažívá výrazně nižší ceny plynu.
(165)
Komise poznamenává, že v ekonomické studii, kterou předložila některá sdružení zemědělců (viz níže bod 7 o zájmu Unie) je uvedeno, že: „ceny zemního plynu v Unii jsou vyšší než ve většině ostatních regionů a v dohledné budoucnosti se očekává jejich další růst“. Co se týče snížení ceny plynu, které oznámila společnost Yara International, to je zvláštní případ, neboť Yara Group je nadnárodní skupina, která má přístup k několika zdrojům levného plynu mimo Unii. Další výrobci dotčeného výrobku, zejména ti, kteří se nacházejí ve východních regionech Unie, spoléhají na ruský plyn. Proto se Komise nadále domnívá, že neexistuje přesvědčivý důkaz, že se ceny plynu pro výrobce v Unii v blízké budoucnosti významně sníží.
6.3 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(166)
Vzhledem k tomu, že ruský dusičnan amonný by byl vyvážen na trh Unie ve významném objemu a za ceny způsobující újmu výrobcům v Unii, tito by byli nuceni snížit své ceny, aby si udrželi objem prodeje a podíl na trhu. Dusičnan amonný je totiž zboží komoditního typu, u něhož se hospodářská soutěž mezi různými výrobci odehrává především v cenách.
(167)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že by se měly zohlednit údajné technické překážky obchodu, které ztěžují vstup ruského dusičnanu amonného na trh Unie, zejména zákaz prodeje (v Německu) nebo přísné předpisy o skladování dusičnanu amonného v některých dalších členských státech. Pokud se tato omezení nediskriminačním způsobem vztahují jak na vývozce ze třetích zemí, tak na výrobce v Unii, má Komise za to, že toto tvrzení by mělo být zamítnuto.
6.4 Závěry
(168)
S ohledem na výsledky šetření, volnou kapacitu spojenou s mírným růstem spotřeby v Rusku, omezenou schopnost zvýšit vývoz do třetích zemí a přitažlivost trhu Unie, se má za to, že zrušení opatření pravděpodobně povede k obnovení dumpingového dovozu z Ruska.
(169)
Šetření rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie je v současné době v situaci, kdy mu není způsobována újma. Neexistují však signály toho, že tento pozitivní stav bude udržitelný, pokud by opatření pozbyla platnosti. Naopak, podle žadatelem předložené analýzy trhu dosáhly nyní tržní ceny dusičnanu amonného svého maxima a vrcholu hospodářského cyklu. Nyní se předpokládá pokles hospodářského cyklu i ceny. Přesněji řečeno, poté, co od roku 2009 každoročně rostly, budou nyní ceny podle všeho klesat. V dohledné budoucnosti proto výrobní odvětví Unie nebude dosahovat takové úrovně cen a zisku, jakých dosahovalo během posuzovaného období. Současně výrobní náklady zůstanou stabilní nebo se budou dále zvyšovat, čímž se ještě více zkrátí ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji a vzhledem ke klesající spotřebě v Unii vyvolá prudký nárůst dovozu ve významných množstvích a za podbízivé ceny silný tlak na snížení prodejních cen výrobního odvětví a způsobí mu ztrátu významného podílu na trhu. To se vší pravděpodobnosti nevyhnutelně způsobí obnovení podstatné újmy.
(170)
Po poskytnutí informací RFPA kritizovalo, že se Komise opírá o analýzu trhu, kterou předložil žadatel, a uvedlo, že očekávaná úroveň cen v letech 2017-2018 se bude podobat cenám v roce 2010, které byly vyšší než ceny v předchozích letech. RFPA rovněž poznamenalo, že v roce 2010 byla průměrná ziskovost výrobního odvětví Unie vyšší než cílový zisk (dosahovala 12,8 %) a že čtvrtletní zpráva za rok 2014 společnosti Yara International zobrazuje slibné vyhlídky.
(171)
Výhledový charakter přezkumu před pozbytím platnosti ztěžuje vyvození přesných závěrů, pokud jde o projekci cen v roce 2017 a v letech následujících. Nezávislá analýza trhu však ukazuje, že cenová úroveň dotčeného výrobku se má v následujících dvou letech podle všeho snižovat. To a očekávané zvýšení výrobních nákladů se vší pravděpodobností sníží v současnosti dosahovaný zisk výrobního odvětví Unie. Tento výhledový závěr platí bez ohledu na skutečnost, že během období přezkumného šetření a posuzovaného období byla ziskovost výrobního odvětví Unie vyšší než cílový zisk ve výši 8 %, jak byl stanoven v předchozím šetření. To, že přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz močoviny z Ruska nezjistil pravděpodobnost obnovení újmy, a proto je zrušil, není v tomto ohledu relevantní, neboť každý případ musí být posuzován podle vlastních charakteristik a specifik. Kromě toho se zpráva společnosti Yara International za první čtvrtletí 2014, která je určená jejím investorům, nezaměřuje konkrétně na dotčený výrobek a neměla by se chápat jako reprezentativní odhad očekávání výrobního odvětví Unie, pokud jde o dotčený výrobek. Toto tvrzení se proto zamítá.
(172)
Zástupci ruských orgánů a RFPA tvrdili, že Komise neposkytla skutečné důkazy, které by potvrzovaly závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by k obnovení dumpingového dovozu dotčeného výrobku, což by vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(173)
RFPA rovněž tvrdilo, že Komise neprokázala příčinnou souvislost mezi zrušením opatření a pravděpodobným obnovením újmy. Naopak, příčinou pravděpodobného obnovení újmy jsou zřejmě vnější prvky uvedené v informačním dokumentu (klesající spotřeba, klesající ceny, zvýšení výrobních nákladů, nízká míra využití kapacity).
(174)
Komise s tímto hodnocením nesouhlasí. Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti, je odůvodněna zejména pravděpodobným obnovením dumpingového vývozu z Ruska ve významných objemech a za ceny, které sice budou nižší než ceny v Unii, ale pro ruské vývozce budou stále ještě rentabilní. Tím, že ve svém celkovém posouzení uvedla některé vnější faktory, Komise pouze pojmenovala další činitele, které mohou mít v příštích letech vliv na trh Unie, a tudíž i na situaci výrobního odvětví Unie, ale neprohlásila tím za neplatný závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dumping působící újmu se pravděpodobně obnoví.
7. ZÁJEM UNIE
(175)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by prodloužení existujících antidumpingových opatření vůči Rusku bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech různých zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(176)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(177)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla v platnosti od roku 1995, analýza umožňuje zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu na strany, kterých se zavedená antidumpingová opatření dotýkají.
(178)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
7.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(179)
Stávající opatření přispěla k velkému poklesu dumpingového dovozu z Ruska a pro výrobní odvětví Unie znamenala úlevu. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie se nachází ve zdravé hospodářské situaci, o čem svědčí hlavně stálý zisk. Je ovšem nutno podotknout, že někteří výrobci v Unii již vykazují zisky výrazně nižší, než je průměrný zisk výrobního odvětví Unie nebo dokonce nižší, než je cílový zisk 8 %.
(180)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by s největší pravděpodobností čelilo rostoucí nekalé soutěži ze strany ruských výrobců. Zrušení opatření by bezpochyby vedlo k rychlému zhoršení jeho hospodářské situace. Ukončení opatření proto není v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.2 Zájem dovozců
(181)
V předchozím šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude pravděpodobně mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. EFIA se přihlásilo jako zúčastněná strana a požadovalo, aby opatření pozbyla platnosti, a to z řady důvodů:
-
opatření jsou v platnosti již téměř 20 let a dosáhla požadovaného účinku ochrany výrobců v Unii,
-
v důsledku rostoucí domácí spotřeby v Rusku neexistuje riziko, že ruské výrobky budou přesměrovány do Unie,
-
je v zájmu uživatelů, aby měli přístup k různým zdrojům dodávek a tedy větší výběr.
(182)
Tato tvrzení je třeba zamítnout. Je pravda, že výrobní odvětví Unie v současné době netrpí jakoukoli podstatnou újmou. Přezkum před pozbytím platnosti má však odpovědět na otázku, co by se v budoucnosti stalo, kdyby opatření pozbyla platnosti. V tomto směru lze současné výsledky výrobního odvětví Unie použít pouze coby přesvědčivé informace naznačující, k čemu by mohlo dojít v budoucnu, do té míry, do jaké tyto informace umožňují posoudit cenovou úroveň, která nepůsobí újmu.
(183)
Dovozci a obchodníci v Unii mají přístup k řadě zdrojů dodávek uvnitř i vně Unie, včetně Ruska. Rusko je jedinou zemí, proti níž byla zavedena opatření.
7.3 Zájem uživatelů
(184)
Přihlásilo se několik sdružení uživatelů. Některá z nich však pouze žádala, aby byla uznána za zúčastněnou stranu a nezaujala žádné zvláštní stanovisko týkající se zájmu Unie. Dvě vnitrostátní sdružení vyjádřila názor, že po tolika letech působení stávajících opatření již není v jejich zájmu je dále zachovávat.
(185)
Uvedla tyto důvody:
-
silný dopad hnojiv na výrobní náklady zemědělců (mezi 7 % až 42 % jejich variabilních nákladů, v závislosti na druhu plodin),
-
možnost nakupovat hnojiva za cenu, která je přibližně o 15 EUR až 20 EUR levnější než cena, kterou si účtují výrobci v Unii,
-
možnost získat přístup k mírně odlišnému výrobku (ruské pelety jsou prý o něco menší než pelety Unie, a tedy vhodné pro použití u některých plodin) a
-
možnost mít přístup k několika dodavatelům, čímž se posiluje hospodářská soutěž, předchází vzniku oligopolů a cenových dohod.
(186)
Tato tvrzení nelze přijmout z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 182. a 183. bodech odůvodnění. Komise si není vědoma nesoutěžního jednání mezi výrobci v Unii, kteří se volně podílejí na hospodářské soutěži na trhu Unie.
(187)
Na dotazník pro uživatele neodpověděl žádný zemědělec. Přesný dopad hnojiv jako celku, a dusičnanu amonného zvláště, na výrobní náklady zemědělců proto nebylo možno ověřit. Údajně vysoce pozitivní dopad nižších cen dusičnanu amonného na výrobní náklady zemědělců tak nelze potvrdit. Na základě informací, které má Komise k dispozici, však dusičnan amonný představuje přibližně pouze 21 % celkové spotřeby Unie všech dusíkatých hnojiv (dusičnan amonný, dusičnan vápenatoamonný, močovina, roztok směsi močoviny a dusičnanu amonného, NPK/NP/NK atd.) (25). Vzhledem k tomu, že existují také jiná hnojiva (s vyšším obsahem draslíku a fosfátu), odhaduje se podíl dusičnanu amonného na všech hnojivech používaných zemědělci v Unii na ještě méně než 21 %. V důsledku toho je důvodné se domnívat, že dopad stávajících platných opatření na zemědělce v Unii je vcelku nevýznamný.
(188)
Kromě toho, i když v krátkodobém horizontu by se mohlo zdát, že přístup k levnějším hnojivům je v zájmu zemědělců, v krátkodobém až střednědobém horizontu existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie s tím nebezpečím, že někteří zranitelnější výrobci v Unii usazení v určitých regionech Unie by byli nuceni ukončit podnikání. V budoucnosti by tak uživatelé a zemědělci měli ještě menší výběr dodavatelů a mohli by se stát závislejšími na ruském vývozu, což by zřejmě vedlo k zvýšení cen.
(189)
Jedno sdružení uživatelů předložilo studii, kterou zpracoval nezávislý ekonomický poradce, podle něhož by ukončení platných opatření mělo za následek pokles cen hnojiv v rámci Unie ku prospěchu uživatelů, omezený nárůst objemu dovozu a mírně negativní dopad na výrobce v Unii, což by ovšem bylo kompenzováno solidním ziskovým rozpětím, z něhož se těší v současné době. Je však třeba uvést, že některé předpoklady, o něž se opírá hodnocení uvedené v této ekonomické studii, neodpovídají závěrům šetření. Šetřením bylo zjištěno, že vývozní ceny dusičnanu amonného z Ruska do třetích zemí jsou nižší než ceny odhadované ve zmíněné ekonomické studii. Podobně se hodnoty zjištěné ruské výrobní kapacity a potenciálu domácí spotřeby liší od hodnot použitých pro simulaci dopadu zrušení opatření. Proto se na hodnocení provedené v rámci studie nelze při formulaci rozhodujících závěrů plně spolehnout.
(190)
Po poskytnutí informací požádalo několik sdružení zemědělců o slyšení před Komisí a předložilo mírně pozměněnou verzi studie uvedené v předchozím bodě odůvodnění se zohledněním údajů, jež Komise poskytla v informačním dokumentu.
(191)
Revidovaná studie zjevně potvrzuje předpoklad Komise, že ruské vývozní ceny by se snížily na úroveň přibližně ruských cen na domácím trhu, tj. 221 EUR za tunu. To přiměje výrobce v Unii snížit ceny, aby nepřišli o svůj podíl na trhu.
(192)
Zástupci zemědělců vysvětlili, v jak obtížné situaci se nacházejí, když soutěží s výrobci zemědělských produktů z třetích zemí, aniž by byli, na rozdíl od výrobců dotčeného výrobku v Unii, chráněni antidumpingovými cly. Očekávají, že pokud by opatření pozbyla platnosti, cena dotčeného výrobku poklesne a negativní důsledky pro výrobce v Unii by byly vyváženy přínosy pro zemědělce, tedy pro tu kategorii uživatelů, které zaměstnává miliony osob v Unii. Zástupci zemědělců také uvedli, že pokud cena dotčeného výrobku poklesne, koupí si spíše dotčený výrobek než jiný levnější, ale více znečišťují životní prostředí, jako je močovina nebo roztoky močoviny a dusičnanu amonného. Znamenalo by to přínos pro životní prostředí. Navrhli, aby, pokud budou opatření zachována, byla jejich platnost pozastavena (podobně jak se stalo v jiném šetření týkajícím se dovozu silikomanganu z Číny, Kazachstánu a Ukrajiny (26)).
(193)
Komise pečlivě zvážila argumenty předložené sdruženími zemědělců. Je nesporné, že zemědělci v Unii mají přístup k dotčenému výrobku, který vyrábějí výrobci v Unii a výrobci z třetích zemích, kromě ruských vyvážejících výrobců. Ale především, jak bylo potvrzeno během slyšení, které se konalo dne 19. června 2014, a v rozporu s předpokladem v ekonomické studii, neexistuje žádná záruka, že případný počáteční potenciální pokles cen dotčeného výrobku (pokud by platná opatření pozbyla platnosti) bude přenesen na konečné uživatele. Velmi často se stává, že zemědělci nakupují dotčený výrobek od distributorů a nezajímají se o jeho původ, pokud splňuje jejich požadavek z hlediska velikosti pelet nebo granulí atd.). Proto, pokud by opatření pozbyla platnosti, je vysoce pravděpodobné, že újma pro výrobce dotčeného výrobku v Unii se bude opakovat, avšak neexistuje žádná záruka, že uživatelé z toho budou mít jakýkoli prospěch.
(194)
Antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku jsou v platnosti již mnoho let bez nepřiměřených nákladů pro zemědělce, které by mohly ohrozit jejich existenci. Při analýze zájmu Unie se posuzuje přiměřenost zachování opatření a zohledňují se různé, někdy i protichůdné zájmy. Zachování opatření je v zájmu výrobců v Unii, protože jejich zrušení by mnoho z nich donutilo k ukončení podnikání. Jelikož Komise nemá důkazy, že v důsledku opatření vzniknou zemědělcům neúměrné náklady, z hlediska přiměřenosti je tedy v zájmu Unie opatření zachovat. V každém případě zemědělci připustili, že by raději dali přednost více zdrojům dodávek a že zánik výrobního odvětví Unie by nebyl v jejich zájmu.
(195)
Nakonec, jak je uvedeno v 193. bodě odůvodnění, nic nenasvědčuje tomu, že by zrušení opatření vedlo k poklesu cen dusičnanu amonného, který by byl přenesen na uživatele, což by vedlo k přechodu na dusičnan amonný z jiných, více znečišťujících hnojiv. Pozitivní účinek na životní prostředí tedy není doložen. Případný pozitivní dopad na životní prostředí by každopádně nebyl tak veliký, že by to bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie na zachování opatření. Co se týče návrhu pozastavit platnost opatření, to není možné, protože právní požadavky zakotvené v čl. 14 odst. 4 základního nařízení nejsou v této věci splněny.
(196)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že zrušení opatření by nebylo v zájmu uživatelů, nebo že přinejmenším dodatečné výhody uživatelů by nepřevážily nad dodatečnými náklady pro výrobní odvětví Unie.
7.4 Závěr ohledně zájmu Unie
(197)
Vzhledem k 179. až 195. bodům odůvodnění byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(198)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(199)
Po poskytnutí informací jeden ruský výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, požádal Komisi, aby zahájila jednání o závazku, a navrhl minimální cenu a množstevní strop. Základní nařízení však neobsahuje žádný právní základ pro přijetí nabídky závazku v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti, neboť formu opatření nelze měnit. Dotyčný ruský výrobce by mohl požádat o prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, pokud by se domníval, že podmínky pro takový přezkum jsou splněny.
(200)
Po poskytnutí informací požádala Acron Group Komisi, aby řízení ukončila, pokud se jí týče, jelikož Acron je v jiné situaci než ostatní ruští výrobci. V průběhu přezkumu bylo nicméně zjištěno, že Acron se nachází ve stejné situaci jako ostatní ruští výrobci. Kromě toho čl. 11 odst. 2 základního nařízení neposkytuje právní základ pro různý přístup k vyvážejícím výrobcům.
(201)
S ohledem na závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy z toho tedy vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska uložená nařízením (ES) č. 661/2008, ve znění nařízení Rady (ES) č. 989/2009, měla být zachována na období dalších pěti let.
(202)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Konečné antidumpingové clo se ukládá na dovoz pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 a pocházejících z Ruska.
2) Sazba konečného antidumpingového cla je stanovena pevnou částkou pod písmeny a), b) a c):
a)
Pro zboží vyrobené společností Open Joint Stock Company (OJSC) Azot, Novomoskovsk, Rusko, nebo společností Open Joint Stock Company (OJSC) Nevinnomyssky Azot, Nevinnomyssk, Rusko, a prodávané buď přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo prostřednictvím společností Eurochem Trading GmbH, Zug, Švýcarsko, nebo prostřednictvím Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral a Chemical Company Eurochem, Moskva, Rusko, nebo Eurochem Trading GmbH, Zug, Švýcarsko, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii (doplňkový kód TARIC A522):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
32,82
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostních
3105 10 00
20
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
28,88
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
28,88
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
29,41
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
29,41
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
30
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
40
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
50
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
60
28,88
b)
Pro zboží vyrobené společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (doplňkový kód TARIC A959):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
47,07
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
47,07
U zboží zmíněného v čl. 1 odst. 1, vyrobeného společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, které není uvedeno v tabulce výše, se antidumpingové clo nepoužije.
c)
Pro všechny ostatní společnosti (doplňkový kód TARIC A999):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
47,07
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostních
3105 10 00
20
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
41,42
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
41,42
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
42,17
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
42,17
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
30
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
40
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
50
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
60
41,42
3) V případech, kdy dojde k poškození zboží před vstupem do volného oběhu a skutečně uhrazená cena nebo splatná cena je tudíž pro účely stanovení výše cla v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (27) poměrně rozdělena, musí být hodnota antidumpingového cla zmíněná v odstavci 2 snížena o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny skutečně uhrazené nebo splatné.
4) Bez ohledu odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz propuštěný do volného oběhu v souladu s článkem 2.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Dovoz výrobků, pro něž bylo předloženo celní prohlášení s návrhem na propuštění do volného oběhu, fakturovaných společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/577/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 pod podmínkou, že
-
je vyráběn, dodáván a přímo fakturován uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2) Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 23. září 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 999/2014,
annettu 23 päivänä syyskuuta 2014,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Venäjältä peräisin olevan ammoniumnitraatin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2 ja 5 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2022/95 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Venäjältä peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodeihin 3102 30 90 ja 3102 40 90 kuuluvan ammoniumnitraatin tuonnissa. Kun lisätutkimuksissa todettiin, että viejät ottivat tullin kantaakseen, toimenpiteitä muutettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 663/98 (3). Asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisen ensimmäisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja ensimmäisen välivaiheen tarkastelun perusteella neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 658/2002 (4) käyttöön Venäjältä peräisin olevan ja CN-koodeihin 3102 30 90 ja 3102 40 90 kuuluvan ammoniumnitraatin tuonnissa lopullisen polkumyyntitullin, jonka määrä oli 47,07 euroa tonnilta. Tämän jälkeen suoritettiin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukainen tuotteen määrittelyyn rajoittunut välivaiheen tarkastelu ja otettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 945/2005 (5) käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jonka suuruus oli 41,42-47,07 euroa tonnilta, tuotaessa Venäjältä peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20 kuuluvia kiinteitä lannoitteita, joiden ammoniumnitraattipitoisuus on suurempi kuin 80 painoprosenttia.
(2)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisen toisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja toisen välivaiheen tarkastelun perusteella neuvosto piti asetuksella (EY) N:o 661/2008 (6) toimenpiteet voimassa. Tullia ei muutettu, paitsi EuroChem-ryhmän (7) osalta, jonka osalta tulli vahvistettiin 28,88-32,82 euroon tonnilta.
(3)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, hyväksyi päätöksellä 2008/577/EY (8) hintasitoumustarjoukset, joihin sovellettiin enimmäismäärää, venäläisiltä tuottajilta JSC Acron ja JSC Dorogobuzh, jotka kuuluvat Acron' Holding Company -ryhmään (ja joihin viitataan yhteisesti nimityksellä ’Acron’), ja EuroChem-ryhmältä. Komissio peruutti päätöksellä 2012/629/EU (9) EuroChem-ryhmän sitoumuksen hyväksymisen sen toteutuskelvottomuuden vuoksi.
(4)
Unionin yleinen tuomioistuin kumosi 10 päivänä syyskuuta 2008 annetulla tuomiolla (10), jota tulkittiin 9 päivänä heinäkuuta 2009 annetulla tuomiolla (11), asetuksen (EY) N:o 945/2005 siltä osin kuin se koski JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat -yritystä, jäljempänä ’Kirovo’, joka kuuluu osana OJSC UCC UralChem -ryhmään, jäljempänä ’UralChem’. Neuvosto muutti asetusta (EY) N:o 661/2008 tämän vuoksi asetuksella (EY) N:o 989/2009 (12). Näin ollen polkumyyntitullia (47,07 euroa tonnilta) sovelletaan Kirovon osalta ainoastaan sellaisen ammoniumnitraatin tuontiin, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodeihin 3102 30 90 ja 3102 40 90.
1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(5)
Nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (13) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti 28 päivänä maaliskuuta 2013 unionin lannoitevalmistajien järjestö Fertilizers Europe, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotannosta unionissa.
(6)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen ja toistumiseen.
(7)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Venäjän lannoitevalmistajien järjestö RFPA väitti, että tarkastelupyyntöä tuki vain tietty osuus lannoitteeksi tarkoitetun ammoniumnitraatin (FGAN) unionin tuottajista ja että ammoniumnitraatin kaikkien tuoteluokkien ja muiden ammoniumnitraattilannoitteiden unionin tuottajien osuus on kolminkertainen pyynnön esittäjään verrattuna. Väite on kuitenkin perusteeton, koska pyynnön esittäjä ja pyynnön tukijat tuottavat niin FGAN:ää kuin muitakin tämän tarkastelun piiriin kuuluvia tuotteita. Sen vuoksi pyyntöä tukivat FGAN:n tuottajien lisäksi myös tarkasteltavana olevan tuotteen muiden tuotelajien tuottajat, ja tarkastelun vireillepanoa koskeva määrällinen kynnysarvo saavutettiin.
1.3 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(8)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla 12 päivänä heinäkuuta 2013 asiaa koskevan ilmoituksen (14), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
(9)
RFPA toimitti huomautuksia voimassa olevista toimenpiteistä ja kiisti niiden laillisuuden ennen tutkimuksen vireillepanoa. Sama osapuoli väitti myös, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanolle ei ole perusteita niiden seikkojen perusteella, jotka toimitettiin ennen vireillepanoa komissiolle polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(10)
Komission yksiköt vastasivat kyseiselle osapuolelle tutkivansa tarkasti muiden osapuolten kuin pyynnön esittäjien esittämät näkemykset vasta tutkimuksen vireillepanon jälkeen.
(11)
Sama asianomainen osapuoli pyysi - voidakseen käyttää puolustautumisoikeuttaan paremmin - saada tutustua toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelupyynnön versioon, joka esitettiin 28 päivänä maaliskuuta 2013 ja johon viitataan vireillepanoilmoituksessa, sekä komission yksikköjen pyynnön esittäjille toimittamaan puutteista ilmoittavaan kirjeeseen, joka koski tarkastelupyyntöä. Komission yksiköt ilmoittivat osapuolelle, että tutkimuksen vireillepanoa koskeva päätös perustui ainoastaan pyynnön vahvistettuun versioon, johon sisältyi vastaus puutteista ilmoittavaan kirjeeseen. Aiemmat versiot ja luonnokset eivät ole merkityksellisiä. Sen vuoksi osapuolen puolustautumisoikeutta ei rikota, vaikka sille ei anneta tutustuttavaksi alustavaa versiota ja kirjettä. Osapuoli pyysi kauppapolitiikan pääosaston kuulemismenettelystä vastaavaa neuvonantajaa puuttumaan tähän väitettyyn puolustautumisoikeuksien rikkomiseen. Neuvonantaja piti voimassa komission yksikköjen kannan 4 päivänä maaliskuuta 2014.
(12)
Kyseinen asianomainen osapuoli pyysi myös saada tutustua toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeviin tarkastelupyyntöihin, jotka liittyivät kahteen muuhun menettelyyn. Osapuoli väitti, että kyseiset pyynnöt hylättiin perusteettomina ja että tutustumalla näihin asiakirjoihin se voisi verrata kyseisten kahden tapauksen olosuhteita nyt käsiteltävänä olevaan tarkasteluun, ymmärtää komission analyysin pyynnön riittävyydestä kussakin tapauksessa ja käyttää näin asianmukaisesti puolustautumisoikeuttaan. Osapuoli sai kaikki selvitykset komission yksiköiltä, ja kuulemisesta vastaava neuvonantaja piti voimassa komission yksikköjen kannan 4 päivänä maaliskuuta 2014.
1.4 Tutkimus
1.4.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(13)
Polkumyynnin jatkumista ja toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2012 ja 30 päivän kesäkuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
(14)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen RFPA väitti, että verrattuna edeltävään toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkasteluun, jonka perusteella annettiin asetus (EY) N:o 661/2008, menetelmää oli muutettu perusteetta, koska kyseisessä tarkastelussa tarkastelujakso oli pidempi.
(15)
Komissio katsoo, että RFPA:n väittämiä seikkoja ei voida pitää menetelmän muutoksena perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Huomioon olisi joka tapauksessa otettava seuraavat seikat. Komission käytäntönä on, että tarkastelujakso kattaa yleensä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ja kolme edeltävää kalenterivuotta, ellei tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso itsessään kata merkittävää osa edeltävästä kalenterivuodesta. Jälkimmäisessä tilanteessa huomioon voidaan poikkeuksellisesti ottaa neljä kalenterivuotta. Tämä oli tilanne edeltävässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Näin ollen väite hylätään.
1.4.2 Tutkimuksen osapuolet
(16)
Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Lisäksi komissio ilmoitti nimenomaisesti tutkimuksen vireillepanosta pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja Venäjän, jäljempänä ’asianomainen maa’, viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan.
(17)
Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppapolitiikan pääosaston kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa.
1.4.3 Otanta
(18)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
a) Unionin tuottajia koskeva otanta
(19)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Otoksen valinnassa komissio käytti perusteena samankaltaisen tuotteen unionin tuotantoa ja myyntimäärää unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Otokseen sisältyy neljä unionin tuottajaa, jotka sijaitsevat Ranskassa, Liettuassa, Puolassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (15) ja joiden osuus unionin tuotannosta on 42 prosenttia ja unionin myynnistä 41 prosenttia. Komissio on kehottanut kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksiaan alustavasta otoksesta.
(20)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että alustavasti valittuun unionin tuottajien otokseen pitäisi sisältyä ainoastaan sellaisen ammoniumnitraatin tuottajia, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 3102 30 90 ja 3102 40 90, kuten asetuksessa (EY) N:o 2022/95 alun perin säädettiin, eikä sellaisten kiinteiden lannoitteiden tuottajia, joiden ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20, kuten asetuksessa (EY) N:o 945/2005 säädettiin.
(21)
Väitteen syynä oli se, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin viittasi asiassa T-348/05 antamassaan tuomiossa kumotun asetuksen (EY) N:o 945/2005 johdanto-osan 4 kappaleeseen, jolla laajennettiin tuotteen määritelmää alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna.
(22)
Tämä väite on perusteeton. Kyseisellä tuomiolla kumottiin asetus (EY) N:o 945/2005 ainoastaan siltä osin, kuin se koski yhtä venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa. Kaikkien muiden venäläisten tuottajien osalta sovellettava tuotteen määritelmä on edelleen se, joka on täsmennetty asetuksessa (EY) N:o 945/2005. Lisäksi kaikki otokseen valitut unionin tuottajat tuottavat ammoniumnitraattia, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 3102 30 90 ja 3102 40 90. Unionin tuotannonala tuottaa muihin CN-koodeihin luokiteltavia kiinteitä lannoitteita, jotka on yksinkertaisesti saatu lisäämällä kemikaalia tai sekoittamalla, jotta saadaan moniravinteisia lannoitteita, joista käytetään myös nimitystä ’stabiloidut lannoitteet’ tai ’seokset’; edellytyksenä on, että typpipitoisuus on suurempi kuin 28 painoprosenttia tai ammoniumnitraattipitoisuus on yli 80 painoprosenttia.
(23)
Sen vuoksi kyseessä on unionin tuotannonalaa edustava otos.
b) Tuojien otanta
(24)
Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.
(25)
Yksikään etuyhteydetön tuoja ei vastannut otantalomakkeeseen, eikä otanta näin ollen ollut tarpeen.
c) Venäläisiä vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(26)
Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Venäjällä toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Venäjän pysyvää edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.
(27)
Kahdeksan vientiä harjoittavaa tuottajaa asianomaisesta maasta toimitti pyydetyt tiedot ja suostui sisällytettäväksi otokseen. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuonti unioniin tapahtui pääasiassa hyväksyttyjen sitoumusten puitteissa. Perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio valitsi otokseen neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Näillä tuottajilla oli suurin vientimyynnin kokonaismäärä. Otokseen sisältyivät ne kaksi yritystä, joilla oli vientimyyntiä unioniin sitoumuksen puitteissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Mitään huomautuksia ei esitetty. Näin ollen komissio päätti säilyttää ehdotetun otoksen, ja kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin lopullisesti valitusta otoksesta.
(28)
Komissio valitsi otokseen seuraavat neljä yritystä:
-
Acron;
-
EuroChem;
-
UralChem;
-
OJSC SBU Azot, jäljempänä ’SBU Azot’.
(29)
Otoksen osuus Venäjältä (unioniin ja kolmansiin maihin) suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 88 prosenttia otantalomakkeeseen saatujen vastausten perusteella.
1.4.4 Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit
(30)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille venäläisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka olivat niitä pyytäneet, sekä otokseen valituille unionin tuottajille, käyttäjille ja järjestöille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa.
(31)
Vastauksia kyselylomakkeeseen saatiin neljältä otokseen valitulta venäläiseltä vientiä harjoittavalta tuottajalta ja neljältä otokseen valitulta unionin tuottajalta. Yksi käyttäjiä edustava järjestö, National Farmers' Union of England and Wales (NFU), toimitti osittaisen vastauksen.
(32)
Venäläisistä vientiä harjoittavista tuottajista vain Acron toimitti täydellisen vastauksen kyselylomakkeeseen. Muut kolme otokseen valittua yritystä - EuroChem, UralChem ja SBU Azot - toimittivat vain osittaiset vastaukset ja antoivat vain kapasiteettia koskevia tietoja, aggregoituja myyntilukuja noudettuna lähettäjältä -tasolla sekä joitakin tietoja tuotantokustannuksistaan. Komissio ei pystynyt näiden osittaisten vastausten perusteella todentamaan täysimääräisesti niiden myyntitietoja eikä tuotantokustannuksia.
(33)
Komissio ilmoitti kyseisille kolmelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle aikeestaan soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa niiden tietojen osalta, joita ne eivät olleet toimittaneet, ja tuottajat ovat käyttäneet oikeuttaan kuulemiseen kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Lisäksi komissio ilmoitti kullekin kyseiselle kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle erikseen toimitetussa ilmoitusasiakirjassa, mitä kunkin yrityksen toimittamia tietoja se oli käyttänyt analyysissään ja mitä tietoja se piti puutteellisina ja joiden osalta se oli näin ollen käyttänyt perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja. Komissio käytti erityisesti aggregoituja myyntilukuja noudettuna lähettäjältä -tasolla eikä yksityiskohtaisia lukuja, jotka perustuivat liiketapahtumakohtaisiin luetteloihin.
(34)
Eräs tuojia edustava järjestö, European Fertilisers Import Association (EFIA), pyysi, että se tunnustettaisiin asianomaiseksi osapuoleksi jäsentensä puolesta, ja toimitti kirjallisia huomautuksia. Kolme yksittäistä tuojaa ilmoitti lopettaneensa kaiken Venäjältä peräisin olevien lannoitteiden tuonnin.
(35)
Kirjallisia huomautuksia saatiin myös useilta käyttäjien järjestöiltä, kuten Committee of Professional Agricultural Organisations in the EU (COPA)/General Confederation of Agricultural Co-operatives in the EU (COGECA), NFU, sekä ranskalaisilta järjestöiltä AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) ja AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).
(36)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin tuottajat
-
AB ’ACHEMA’, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Liettua;
-
Grupa Azoty Zakłady Azotowe ”Puławy” S.A, Puola;
-
Grow How UK limited, Ince, Yhdistynyt kuningaskunta;
-
YARA France SA, Ranska.
Venäjällä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
JSC Acron, JSC Dorogobuzh, ja siihen etuyhteydessä oleva kauppias ZAO Agronova - Bryansk, jäljempänä ’Acron’;
-
Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot and OJSC Novomoskowskaya Joint-Stock Company Azot, jäljempänä ’EuroChem’;
-
OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot and Kirovo-Chepetsk Chemical works, jäljempänä ’UralChem’;
-
Kemerovo JSC ”Azot” and LLC ”Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant”, jäljempänä ’SBU Azot’.
Etuyhteydessä oleva tuoja
-
Agronova Europe AG, Sveitsi (etuyhteydessä Acroniin).
1.5 Ilmoittaminen osapuolille
(37)
Komissio ilmoitti 13 päivänä kesäkuuta 2014 kaikille asianomaisille osapuolille niistä oleellisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ehdottaa voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisen jatkamista, ja kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin.
(38)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen RFPA toisti väitteensä, jonka mukaan tarkastelun aikana oli tapahtunut useita menettelyyn liittyviä sääntöjenvastaisuuksia, ja huomautti siitä, että komissio oli kieltäytynyt toimittamasta pyynnön esittäjän 28 päivänä maaliskuuta 2013 toimittamaa pyynnön alkuperäistä versiota, sekä siitä, että ei-luottamuksellisten asiakirjojen toimittaminen oli viivästynyt.
(39)
Tarkastelua koskevaan alkuperäiseen pyyntöön tutustumisen osalta komission yksiköt selittivät useaan kertaan sekä kirjallisesti että suullisesti, mukaan luettuna kokouksessa, jossa puheenjohtajana toimi kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja, syyt, joiden vuoksi pyyntöä ei voitu hyväksyä sovellettavan lainsäädännön mukaisesti.
(40)
Mitä tulee ei-luottamuksellisten asiakirjojen myöhäiseen toimittamiseen, komissio katsoo, että vaikka väite olisikin perusteltu, se ei vaikuttanut RFPA:n puolustautumisoikeuteen. Ensinnäkin komissio ilmoitti RFPA:lle ajoissa olennaisista tosiasioista, joiden perusteella se aikoi suositella toimenpiteiden jatkamista, ja antoi RFPA:lle riittävästi aikaa reagointiin. Toiseksi ennen tätä ilmoittamista RFPA:lle oli annettu mahdollisuus tutustua kaikkiin ei-luottamuksellisiin asiakirjoihin.
(41)
RFPA väitti myös, että vastoin tavanomaista käytäntöä komission yksiköiden ja pyynnön esittäjän kokouksia huhtikuussa ja toukokuussa 2014 ei kirjattu ei-luottamuksellisiin asiakirjoihin ja että pyynnön esittäjän toukokuussa 2014 toimittamien luottamuksellisten tietojen mukana ei ollut riittävää ei-luottamuksellista tiivistelmää.
(42)
On tavanomainen käytäntö, että kuulemista pyytävät asianomaiset osapuolet esittävät kantansa suullisesti ja liittävät mukaan kirjallisia huomautuksia. Tällaisten huomautusten ei-luottamukselliset versiot sisällytetään asiakirjoihin, joihin osapuolet voivat tutustua, ja ne toimitetaan mahdollisten muiden asianomaisten osapuolten saataville. Näihin asiakirjoihin on kirjattu komission yksiköiden järjestämät kokoukset ja kuulemiset. Näin ollen väite hylätään virheellisenä.
(43)
Toisesta väitteestä voidaan todeta, että toukokuussa 2014 toimitettujen luottamuksellisten tietojen ei-luottamuksellista versiota ei voitu toimittaa eri tavalla paljastamatta unionin tuottajien liikesalaisuuksia. Tämän vuoksi tätäkään väitettä ei voida hyväksyä.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(44)
Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama, joka on määritelty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 661/2008 eli Venäjältä peräisin olevat kiinteät lannoitteet, joiden ammoniumnitraattipitoisuus on suurempi kuin 80 painoprosenttia ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20, jäljempänä ’ammoniumnitraatti’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’. JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinatin (Kirovo) tuottaman ammoniumnitraatin osalta tarkasteltavana oleva tuote on asetuksen (EY) N:o 989/2009 mukaisesti kuitenkin vain ammoniumnitraatti, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodeihin 3102 30 90 ja 3102 40 90.
(45)
Ammoniumnitraatin valmistuksessa käytetty pääraaka-aine on kaasu, jonka osuus on 70-80 prosenttia kaikista tuotantokustannuksista. Vuonna 2005 tehdyllä tuotteen määritelmän laajentamisella pyrittiin kattamaan myös ammoniumnitraatti, johon on lisätty fosfori- ja/tai kaliumravinteita, koska havaittiin, että näillä seoksilla on pääasiassa samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja agronomiset ominaisuudet.
(46)
On huomattava, että CN-koodeihin 3102 30 90 (”ammoniumnitraatti muuna kuin vesiliuoksena”) ja 3102 40 90 (”ammoniumnitraatti sekoitettuna kalsiumkarbonaatin tai muiden sellaisten epäorgaanisten aineiden kanssa, jotka eivät ole lannoitteita, typpipitoisuus suurempi kuin 28 painoprosenttia”) voi sisältyä ammoniumnitraatti, jota käytetään teollisiin tarkoituksiin (kuten räjähteiden valmistukseen) ja agronomisiin tarkoituksiin. Molemmilla lajeilla on samat tekniset ja kemialliset ominaisuudet, ne ovat helposti keskenään korvattavissa, ja niitä pidetään tarkasteltavana olevana tuotteena.
(47)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Venäjän viranomaisten edustajat väittivät, että vuonna 2005 tehty tuotteen määritelmän laajentaminen on vastoin WTO:n polkumyynnin vastaista sopimusta, koska polkumyynnin, vahingon ja syy-yhteyden määrittämistä ei ole tehty vuoden 2005 laajennuksen kattamien lisätuotteiden osalta.
(48)
Väite on perusteeton 22 kappaleessa jo mainituista syistä, minkä vuoksi se hylätään.
2.2 Samankaltainen tuote
(49)
Aiempien tutkimusten tavoin myös nyt todettiin, että Venäjän kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty ammoniumnitraatti ja Venäjältä unioniin viety ammoniumnitraatti ovat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan samanlaisia. Tämän vuoksi niitä pidetään tässä tutkimuksessa perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
(50)
Unionin tuotannonalan tuottama ammoniumnitraatti vastaa fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan Venäjältä unioniin vietyä ammoniumnitraattia ja on siis samankaltainen tuote.
3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
3.1 Alustavat huomautukset
(51)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
3.2 Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(52)
Kuten 32 kappaleessa todettiin, vain yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja (Acron) toimi täysimääräisesti yhteistyössä tutkimuksessa. Komissio kuitenkin hyväksyi vuonna 2008 Acronin tekemän hintasitoumustarjouksen, joka oli edelleen voimassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. 3 kappale). Hintasitoumuksen vuoksi Acronin vientihinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määräytyivät hintasitoumuksella, jolla asetetaan vähimmäistuontihinta. Sen vuoksi näitä vientihintoja ei pidetty luotettavana tekijänä arvioitaessa, jatkuisiko tai toistuisiko polkumyynti todennäköisesti, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(53)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen RFPA väitti tämän tarkoittavan sitä, että komissio ei ollut havainnut polkumyyntiä. Tämä ei pidä paikkaansa. Koska otokseen valitut venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät Acronia lukuun ottamatta toimineet täysimääräisesti yhteistyössä, komissiolla ei ollut riittävästi tietoja, jotta se olisi voinut tehdä polkumyyntilaskelmia yritysten omien tietojen perusteella. Acronin osalta se olisi voinut tehdä polkumyyntilaskelmia, mutta kuten 52 kappaleessa selitettiin, komissio ei pitänyt sen tietoja luotettavina tätä toimenpiteiden päättymistä koskevaa tarkastelua varten.
(54)
Acronin mukaan komission väite, jonka mukaan sen tosiasialliset hinnat EU:hun ovat epäluotettavat hintasitoumuksen takia, minkä vuoksi niitä ei voida käyttää vientihinnan määrittämiseen, on laiton. Komissio ei kuitenkaan väittänyt näin. Komissio ei väittänyt, että vientihintoja ei sellaisenaan voitu käyttää hintasitoumuksen takia, vaan päätteli, että tällaiset vientihinnat ovat epäluotettava tekijä analysoitaessa polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä tämän tutkimuksen erityisolosuhteissa. Komissio ei pidä hintasitoumukseen perustuvia vientihintoja merkityksellisenä indikaattorina analysoitaessa vientiä harjoittavien tuottajien tulevaa käyttäytymistä tilanteessa, jossa toimenpiteet ja hintasitoumukset eivät ole voimassa.
(55)
Toisin kuin Acron väitti, sen EU:hun suuntautuvan viennin hintojen ei voida katsoa olevan tulosta ainoastaan tavanomaisista markkinaolosuhteista. Koko tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana Acron oli ainoa venäläinen vientiä harjoittava tuottaja, joka sai etua hintasitoumuksesta, ja kaikkiin muihin venäläisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettiin tulleja. Nämä tekijät vaikuttivat ilman muuta Acronin kilpailuasemaan ainoana venäläisenä tavarantoimittajana EU:n markkinoille.
3.3 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys
(56)
Ottaen huomioon 52-55 kappaleessa esitetyt huomiot komissio analysoi, oliko näyttöä polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Se analysoi seuraavia tekijöitä: Venäjältä muihin kohteisiin suuntautuneen viennin hinta, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti koko Venäjällä sekä unionin markkinoiden ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttelevuus.
3.3.1 Vienti Venäjältä muihin kohteisiin
(57)
Komissio vahvisti, että Acronin painotettu keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -vientihinta kolmansien maiden, kuten Brasilian, Kolumbian ja Perun, markkinoille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli alempi kuin tosiasiallinen kotimarkkinoilla maksettu tai maksettava noudettuna lähettäjältä -hinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen Acron myi polkumyyntihinnoilla kolmansien maiden markkinoille, etenkin Brasiliaan, joka on selvästi tärkein näistä vientimarkkinoista.
(58)
Komissio vahvisti myös kolmen muun otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan osalta, että niiden painotettu keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -myyntihinta kolmansiin maihin, kuten Brasiliaan, Peruun, Kolumbiaan, Ukrainaan ja Kazakstaniin, oli kunkin kolmen osalta alempi kuin niiden keskimääräinen kotimarkkinoilla maksettu tai maksettava noudettuna lähettäjältä -hinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eli myynti tapahtui polkumyyntihinnoin. Tämä havainto perustui niiden venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamiin todennettuihin tietoihin, joiden osuus kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistä oli noin 80 prosenttia. Komissiolla ei ollut näin ollen tarvetta käyttää Venäjän vientitilastoja, kuten RFPA ehdotti. Kaikkien neljän otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynti kolmansiin maihin tapahtui kestävällä hintatasolla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(59)
RFPA väitti, että ilmoitusasiakirjassa saatavilla olevien tietojen perusteella vaikuttaisi siltä, että Eurochem ei ole harjoittanut polkumyyntiä tai se on ollut enintään vähimmäistasoista. Tämä väite on virheellinen. Analyysin tarkoituksena ei ole laskea Eurochemin täsmällistä polkumyyntimarginaalia vaan määrittää, olisiko venäläisen polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tähän liittyen tutkimuksessa kävi ilmi, että myös Eurochemin osalta keskimääräiset noudettuna lähettäjältä -hinnat kolmansiin maihin olivat alemmat kuin keskimääräiset kotimaiset noudettuna lähettäjältä -hinnat, eli myynti tapahtui polkumyyntihinnoin. Eurochemin hinnoittelupolitiikka kolmansiin maihin suuntautuvan myynnin osalta (vientimyynti kotimarkkinoita alhaisemmin hinnoin) on yksi merkityksellinen tekijä, jota käytetään perustana määritettäessä, toistuuko polkumyynti EU:hun todennäköisesti, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(60)
RFPA väitti, että polkumyyntilaskelmissa ei käytetty asianmukaisia menetelmiä. Kuten on jo selitetty, komissio ei laskenut polkumyyntimarginaaleja vaan yksinkertaisesti vertasi keskimääräisiä noudettuna lähettäjältä -kotimarkkinahintoja noudettuna lähettäjältä -vientihintoihin otokseen valittujen yritysten ilmoittamien tietojen perusteella. Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevassa analyysissä ei ole tarpeen laskea täsmällisiä polkumyyntimarginaaleja, joten ei ollut mitään syytä käyttää CIF-arvoja, kuten RFPA ehdotti.
(61)
RFPA väitti, että komissio ei verrannut hintoja tuotelajikohtaisesti eikä tehnyt kaupan portaan mukaisia oikaisuja. Komissio tarkasteli väitettä ja havaitsi, että hintaerot olivat samanlaiset, vaikka vertailu tehtäisiin tuotelajikohtaisesti. Kaupan portaan mukaisia oikaisuja ei olisi edes voitu tehdä, koska otokseen valitut yritykset Acronia lukuun ottamatta toimivat yhteistyössä vain osittain eivätkä toimittaneet riittävän yksityiskohtaisia tietoja, etenkään yksityiskohtaisia liiketapahtumakohtaisia luetteloja. Sen vuoksi tämä väite hylätään.
(62)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unioniin suuntautunutta vientimyyntiä ei voitu käyttää kolmen muun otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tulevan käyttäytymisen määrittämiseen seuraavassa esitettävistä syistä. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla EuroChem samoin kuin Acron harjoitti vientiä ainoastaan hintasitoumuksen mukaisesti. EuroChemillä oli myyntiä unioniin vain kaudella, jona sen hintasitoumus oli voimassa, eikä mitään myyntiä sen jälkeen, kun komissio peruutti hintasitoumuksen 11 päivänä lokakuuta 2012 päätöksellä 2012/629/EU. SBU Azot ja UralChem eivät puolestaan myyneet tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(63)
Komissio ei pitänyt tarpeellisena määrittää, tapahtuiko kotimarkkinamyynti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tosiasialliset kotimarkkinahinnat itse asiassa osoittavat, että vientimyynti kolmansiin maihin tapahtui polkumyynnillä. Sen vuoksi kotimarkkinamyynnin kannattavuuden tarkastelu, jonka mahdollisena seurauksena normaaliarvo olisi muodostettava laskennallisesti (kustannusten ja kohtuullisen voiton perusteella), jos tällaisen myynnin havaittaisiin olevan tappiollista, olisi ainoastaan voinut johtaa normaaliarvon ja näin ollen polkumyyntimarginaalin kohoamiseen kolmansien maiden markkinoille suuntautuneen vientimyynnin osalta.
(64)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevan analyysin yhteydessä on riittävää vahvistaa, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämän vuoksi komissio ei pitänyt tarpeellisena analysoida kotimarkkinamyynnin kannattavuutta, eikä se myöskään arvioinut tuotantokustannusten luotettavuutta perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
(65)
Nämä seikat huomioon ottaen komissio päättelee, että venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat myyvät tällä hetkellä tarkasteltavana olevaa tuotetta polkumyyntihinnoin kolmansien maiden markkinoille Latinalaisessa Amerikassa, Itä-Euroopassa, Afrikassa ja Aasiassa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla neljän otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -vientihinta kolmansiin maihin oli 201 euroa/tonni, kun keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -kotimarkkinahinta oli 221 euroa/tonni. Sen vuoksi komissio pitää todennäköisenä, että jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan, venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat myisivät myös unioniin polkumyyntihinnoilla.
(66)
RFPA väitti, että Venäjän kotimarkkinahintojen vertaaminen Venäjältä kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoihin on merkityksetöntä. Komissio katsoo kuitenkin, että nämä hinnat ovat merkittävä indikaattori arvioitaessa, miten unioniin suuntautuva tuleva vienti todennäköisesti kehittyy, jos toimenpiteiden annetaan raueta, koska Venäjältä useimpiin kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin ei kohdistu polkumyyntitulleja. Vientihinnat kolmansiin maihin ovat tärkeä tekijä tässä yleisarvioinnissa, etenkin kun Venäjältä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suuntautuvasta viennistä ei saatu luotettavia tietoja (ks. 52 kappale).
(67)
Venäjän viranomaiset ja Acron väittivät tältä osin, että toimenpiteiden jatkaminen on jo nyt laitonta sillä perusteella, että toimenpiteet otettiin käyttöön asetuksella (EY) N:o 661/2008 soveltamalla väitetysti laitonta oikaisumenetelmää kaasuun normaaliarvoa muodostettaessa.
(68)
Kuten 63 kappaleessa todetaan, komissio ei pitänyt tässä tutkimuksessa tarpeellisena määrittää, tapahtuiko kotimarkkinamyynti tavanomaisessa kaupankäynnissä, minkä mahdollisena seurauksena olisi, että normaaliarvo olisi muodostettava laskennallisesti. Kuten Acron aivan oikein toi esiin huomautuksissaan päätelmistä ilmoittamisen jälkeen, tämä ei estä normaaliarvon laskennallista muodostamista, mukaan luettuna tarvittavat oikaisut, tulevissa tutkimuksissa tarpeen mukaan.
3.3.2 Käyttämätön kapasiteetti
(69)
Komissio vahvisti tiedossa olevien venäläisten tuottajien käyttämättömän kapasiteetin seuraavien tekijöiden perusteella. Neljän otokseen valitun yrityksen käyttämätöntä kapasiteettia koskevat tiedot perustuivat niiden kyselylomakevastauksiin, joita korjattiin tarpeen mukaan tarkastuskäyntien perusteella. Sellaisten tehtaiden osalta, jotka tuottavat sekä lannoitteena että teollisiin tarkoituksiin (kuten räjähteiden valmistukseen) käytettyä ammoniumnitraattia eli nk. pienitiheyksistä ammoniumnitraattia, joka myös on tarkasteltavana oleva tuote 46 kappaleen mukaan, otettiin huomioon niiden käyttämätön kokonaiskapasiteetti. Samalla tavalla otettiin huomioon myös sellaisten tehtaiden käyttämätön kapasiteetti, jotka tuottavat ammoniumnitraattia vain teollisiin tarkoituksiin. Lisäksi Kirovon käyttämätön kokonaiskapasiteetti sisällytettiin käyttämätöntä kapasiteettia koskeviin laskelmiin, koska muuntyyppisen ammoniumnitraatin, joka ei tällä hetkellä kuulu polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalaan (16), käyttämätöntä kapasiteettia voidaan erittäin helposti käyttää tällä hetkellä CN-koodeihin 3102 30 90 ja 3102 40 90 kuuluvan ammoniumnitraatin tuottamiseen.
(70)
Jäljellä olevista viidestä venäläisestä tuottajasta yksi yritys toimitti komissiolle yksilöllisen vastauksen käyttämättömästä kapasiteetistaan. Muiden osalta tiedot toimitti RFPA.
(71)
Jos otoksen ulkopuolisten venäläisten tuottajien toimittamat tosiasialliset tuotantoluvut olivat suuremmat kuin ilmoitettu kapasiteetti, tosiasiallinen tuotanto otettiin perustaksi tosiasiallisen kapasiteetin määrittämistä varten. Näissä tapauksissa ilmoitettu kapasiteetti koski nimelliskapasiteettia (tehtaiden suunniteltu kapasiteetti), jota ei ollut oikaistu sen jälkeen kun tehtaita oli päivitetty niin, että niiden kapasiteetti kasvoi.
(72)
Tällä perusteella komissio vahvisti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaiskapasiteetti oli 9 592 000 tonnia ja niiden tosiasiallinen tuotanto (mukaan luettuna teollisiin tarkoituksiin käytetty ammoniumnitraatti ja ammoniumnitraatin muut tyypit, jotka eivät tällä hetkellä kuulu polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalaan (17)) oli 8 519 105 tonnia.
(73)
Näin ollen - ja vastoin RFPA:n väitteitä, jonka mukaan vientiä harjoittavien tuottajien käytössä oleva kapasiteetti on hyödynnetty täysimääräisesti - vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 1,07 miljoonaa tonnia. Jälkimmäinen määrä on 16,9 prosenttia unionin kulutuksesta (tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistetun 6,35 miljoonan tonnin kulutuksen perusteella; ks. 5.1 kohta).
(74)
Komissio kuitenkin vahvisti ennakoivassa analyysissään, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen kapasiteetti kasvaisi edelleen noin 472 000 tonnilla, kun jotkin otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat ottavat käyttöön uutta kapasiteettia. Käyttämättömän kokonaiskapasiteetin osuus unionin kulutuksesta on siis 24,3 prosenttia.
(75)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen RFPA väitti edelleen, että käyttämätöntä kapasiteettia ei ole tai ainakin komission olisi otettava analyysissään huomioon, että käyttämätöntä nimelliskapasiteettia ei ole. RFPA oli eri mieltä myös siitä, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen olisi kerrytetty uutta kapasiteettia.
(76)
RFPA ja venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat ilmoittivat käytössä olevan kapasiteettinsa perustuvan teoreettiseen nimelliskapasiteettiin, jossa ei joissakin tapauksissa otettu huomioon hiljattaisia tehtaiden päivityksiä. Tämä tuli selvästi esiin komission tarkastuskäynneillä, ja se otettiin huomioon. Kuten RFPA täysin oikein totesi huomautuksissaan päätelmistä ilmoittamisen jälkeen, otoksen ulkopuolisten venäläisten tuottajien osalta ilmoitettu nimelliskapasiteetti hyväksyttiin niiden osalta, joiden tuotanto oli ilmoitettua kapasiteettia alempi. Jos muiden otoksen ulkopuolisten tuottajien toimittamat tosiasialliset tuotantoluvut olivat suuremmat kuin ilmoitettu kapasiteetti, tosiasiallinen tuotanto otettiin perustaksi tosiasiallisen kapasiteetin määrittämistä varten. Niiden kolmen otoksen ulkopuolisen tuottajan osalta, jotka eivät toimittaneet mitään tietoja kapasiteetista ja tuotannosta, käytettiin RFPA:n toimittamia tietoja.
(77)
Komissio pitää tätä selkeänä ja johdonmukaisena lähestymistapana määritettäessä tarkasteltavana olevan tuotteen venäläisten tuottajien kokonaistuotantokapasiteettia. Samaa menetelmää sovellettiin kaikkiin tuottajiin, toisin kuin väitettiin. Jos tosiasiallinen tuotanto oli suurempi kuin ilmoitettu nimelliskapasiteetti, esimerkiksi tuotantolaitoksen päivityksen vuoksi, komissio ei näe mitään syytä, miksi tällaista lisäkapasiteettia ei voitaisi tosiasiallisesti ottaa huomioon, koska on ilmeistä, että nimelliskapasiteetti ei anna oikeaa tietoa. Väitettä, jonka mukaan menetelmä ei ole yleinen markkinoilla, ei pidetä syynä olla ottamatta huomioon tosiasiallisia tuotantotietoja. Myöskään tapa, jolla unionin tuotannonalan kapasiteetti on laskettu, kuten RFPA toi esiin, ei ole merkityksellinen määritettäessä venäläisten tuottajien tuotannon kokonaiskapasiteettia.
(78)
Toisin kuin RFPA väitti, ilmoitetun nimelliskapasiteetin käyttämättä jättäminen joissakin tapauksissa ja sen korvaaminen tosiasiallisilla, enimmäkseen todennetuilla, tuotantotiedoilla ei tarkoita sitä, että komissio olisi soveltanut parhaita käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Kapasiteetin osalta komissio on käyttänyt kaikkia venäläisten tuottajien toimittamia tietoja mutta on soveltanut kokonaistuotantokapasiteetin laskemiseen menetelmää, jossa on otettu huomioon nimelliskapasiteetin lisäksi myös tosiasiallinen tuotanto ja kapasiteetti. Menetelmä esitettiin yleisessä päätelmien ilmoittamista koskevassa asiakirjassa, ja menetelmän soveltamisen tulokset ilmoitettiin kyseisille yrityksille yrityskohtaisesti ja jopa tehdaskohtaisesti. Kokonaistuotantokapasiteetin määrittämisessä komissio on siis käyttänyt vain tietoja, jotka venäläiset tuottajat ja RFPA toimittivat. Kaikki asiaankuuluvat tiedot toimitettiin, eikä tältä osin ollut tarvetta turvautua muihin tietolähteisiin.
(79)
Niiden tuottajien osalta, joiden tiloihin ei tehty tarkastuskäyntiä, käytettiin näiden tuottajien kyselylomakevastauksissa antamia tietoja kapasiteetista ja tuotannosta. RFPA toimitti huomautuksia tiettyjen yritysten ja tehtaiden kapasiteetin laskennasta. Se väitti, että päätelmistä ilmoittamista koskevassa asiakirjassa esitetty Uralchem Kirovon tuotantomäärä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei ollut oikein. Komissio hyväksyi tämän ja käytti sen sijaan ilmoittamisen jälkeen toimitetuissa huomautuksissa mainittua tuotantomäärää. Tehdaskäynnin aikana annettu kapasiteettia koskeva tekninen raportti, joka liittyi kyseisen tehtaan ammoniumnitraatin enimmäistuotantoon, kuten RFPA aivan oikein toi esiin, otettiin myös huomioon. Uralchem Bereznikin osalta kapasiteettilaskelmissa otettiin huomioon kymmenen päivän huoltoaika, jonka yritys ilmoitti tarkastuskäynnillä. Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen saaduissa huomautuksissa, jotka koskivat muita tuotantoseisokkeja, ei esitetty näyttöä asiasta, ja ne vaikuttivat perustuvan toisen yrityksen tietoihin. Näin ollen nämä huomautukset hylättiin.
(80)
Myöskään muiden tehtaiden tuotantoprosessin pullonkauloja koskevissa huomautuksissa ei esitetty asiasta näyttöä, joten niitä ei voitu todentaa eikä näin ollen ottaa huomioon. Yhden tehtaan tapauksessa tuotannon pullonkaula vaikutti liittyvän typpihapon tuotantoon. Vaikka typpihapon väitetty enimmäistuotanto otettaisiinkin huomioon, komission vahvistama kapasiteetti olisi siltikin mahdollista saavuttaa, kun otetaan huomioon, että yhden ammoniumnitraattitonnin tuottamiseksi tarvitaan vähemmän kuin tonni typpihappoa.
(81)
Mitä tulee kapasiteetin lisäykseen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen, RFPA väitti, että uuteen tuotantolinjaan investoineen yhden tuottajan kapasiteetin lisäys oli yliarvioitu. Arvioidessaan kapasiteettia komissio käytti uutta tuotantolinjaa koskevan teknisen raportin englanninkielistä käännöstä, jonka yritys antoi toimitiloihinsa tehdyn tarkastuskäynnin aikana, ja tämän vuoksi arviota pidetään luotettavana.
(82)
Acron väitti, että sillä ei ole merkittävää käyttämätöntä kapasiteettia pääasiassa raaka-aineiden saantiin liittyvien vaikeuksien vuoksi. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että raaka-aineita ei käytetty pelkästään tarkasteltavana olevan tuotteen vaan myös monien muiden tuotteiden valmistukseen. Kun otetaan huomioon tämä laajamittainen käyttö ja mahdollisuus siirtää helposti raaka-aineiden käyttö tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon, näitä väitettyjä vaikeuksia ei pidetty tekijänä, joka rajoittaisi tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon kokonaiskapasiteettia.
(83)
Komissio päätteli edeltävissä kappaleissa kuvatun menetelmän perusteella, että Venäjällä on merkittävää ylikapasiteettia. RFPA:n ja Acronin esittämistä väitteistä ei esitetty näyttöä, ja ne hylätään.
(84)
Komissio katsoo, että jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin, ainakin osa käyttämättömästä kapasiteetista todennäköisesti käytettäisiin ja suunnattaisiin unionin markkinoille seuraavista syistä.
(85)
Ensinnäkin jotkin ammoniumnitraatin mahdollisista suurimmista vientimarkkinoista maailmassa (kuten Amerikan yhdysvallat ja Australia) on suojattu Venäjältä tulevalta vienniltä polkumyyntitoimenpiteillä. Lisäksi Kiinan markkinat on edelleen suljettu ammoniumnitraatin tuonnilta. Sen vuoksi venäläiset tuottajat eivät todennäköisesti vie tai eivät pysty viemään kyseisille markkinoille.
(86)
Yhdysvaltojen kauppaministeriö julkaisi 22 päivänä toukokuuta 2014 alustavat tulokset polkumyyntiä koskevasta selvityksestä (Antidumping Duty Administrative Review (18)), jossa ehdotettiin, että Acronin ja EuroChemin ammoniumnitraatin Yhdysvaltoihin suuntautuvaan vientiin sovelletaan nollatullia. Vaikka tämä ehdotus hyväksyttäisiinkin, nyt voimassa olevia tulleja sovelletaan edelleen kaikkiin muihin venäläisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin. Lisäksi Yhdysvaltojen vuoden 1930 tullitariffilain, sellaisena kuin se on muutettuna, jäljempänä ’tariffilaki’, 751(a)(2) §:n mukaan Acronin ja EuroChemin tullien poistamista sovelletaan vain vuoden ajan, minkä jälkeen tehdään toinen vuotuinen hallinnollinen tarkastelu, jonka tulosten seurauksena polkumyyntitullit voidaan ottaa uudelleen käyttöön. Lannoitteena käytettävän ammoniumnitraatin Yhdysvaltojen markkinat ovat supistuneet viime vuosikymmenen aikana, koska turvallisuusvaatimukset ovat kasvaneet ja välittäjät ovat haluttomia käsittelemään ammoniumnitraattia (19). Lisäksi viime vuosina alkaneen liuskekaasun hyödyntämisen ansiosta Yhdysvaltojen ammoniumnitraatin tuottajat saavat nyt edullisempaa kaasua. Sen vuoksi on todennäköistä, että Acroniin ja EuroChemiin kohdistuisi voimakkaampaa kilpailua, eivätkä ne ehkä pysyisi saamaan kovinkaan merkittävää markkinaosuutta Yhdysvalloissa.
(87)
RFPA väitti, että venäläisen ammoniumnitraatin muut tärkeimmät vientimarkkinat, kuten Latinalainen Amerikka (etenkin Brasilia), Egypti ja Turkki kasvavat huomattavasti vuoteen 2017 mennessä vuoteen 2012 verrattuna. Ne siteerasivat raporttia, jossa ennustettiin ammoniumnitraatin kysynnän kasvua 15 prosentilla yhteensä Brasilian, Egyptin, Perun, Turkin, Ecuadorin ja Kolumbian osalta. Kasvu vastaa 749 000:ta tonnia (eli vuoden 2012 tasolta 4,851 miljoonasta tonnista 5,6 miljoonaan tonniin vuonna 2017) eli keskimäärin kasvua on 149 800 tonnia vuodessa. Tämä on kuitenkin vain 9,7 prosenttia venäläisten tuottajien arvioidusta vuotuisesta käyttämättömästä kapasiteetista. Pyynnön esittäjä väittää, että kulutuksen kasvu kyseisissä maissa katettaisiin osittain tulevalla kotimaisella tuotannolla, koska kyseisillä mailla on väitetysti käynnissä useita hankkeita ammoniumnitraatin tai muiden typpipohjaisten lannoitteiden tuotannon oman kapasiteetin hankkimiseksi. Riippumatta siitä, toteutuvatko nämä hankkeet ja katettaisiinko niillä ainakin osittain kulutuksen kasvu, komissio katsoo, että ennustettu kulutus kyseisissä maissa on tasolla, joka mahdollistaisi venäläisten tuottajien käyttämättömän kapasiteetin vastaanottamisen ainoastaan osittain.
(88)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen RFPA väitti, että komissio ei ottanut huomioon kulutuksen kasvua venäläisen ammoniumnitraatin markkinoilla muissa kolmansissa maissa, etenkin entisen Neuvostoliiton alueella. Yhdellä alueen suurimmista markkinoista, Ukrainassa, venäläisen ammoniumnitraatin tuontiin sovelletaan kuitenkin myös polkumyyntitulleja. Heinäkuussa 2014 tulleja jatkettiin viiden vuoden ajaksi ja tullien tasoa nostettiin merkittävästi. Näin ollen nämä markkinat ovat sulkeutumassa entistä tiiviimmin venäläisen ammoniumnitraatin tuonnilta.
(89)
Lisäksi hintataso muilla markkinoilla, esimerkiksi Kazakstanissa, on sellainen, että venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta on houkuttelevampaa suunnata vientiä unioniin. Nämä markkinat ovat myös paljon pienemmät kuin unionin markkinat. Esimerkiksi kulutus Kazakstanissa on alle 4 prosenttia unionin kulutuksesta.
(90)
Lisäksi väitettiin, että muiden keskeisten vientimarkkinoiden ennakoitua kasvua ei ollut laskettu oikein. Käytetyt tiedot perustuivat kuitenkin 87 kappaleessa mainittuun riippumattomaan raporttiin. Vaikka nämä tiedot vaikuttaisivatkin aliarvioiduilta, kuten väitettiin, kysynnän ennakoituun kasvuun voidaan silti vastata helposti käyttämällä vain osa venäläisten tuottajien käyttämättömästä kapasiteetista.
(91)
Kotimarkkinat eivät myöskään todennäköisesti pysty ottamaan vastaan käyttämätöntä kapasiteettia. RFPA väitti, että saman raportin mukaan kulutus Venäjällä pysyy myös suurena ja sen ennustetaan kasvavan tulevaisuudessa, ja venäläiset tuottajat pyrkivät ensisijaisesti tyydyttämään kotimarkkinoiden kysynnän. RFPA toisti saman väitteen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kotimarkkinamyynti oli kuitenkin 53 prosenttia venäläisten tuottajien kokonaismyynnistä, ja ennustettu 3 prosentin kasvu kunakin seuraavana viitenä vuotena (keskimäärin 120 000 tonnia vuodessa) voitaisiin helposti kattaa venäläisten tuottajien käyttämättömällä kapasiteetilla. Ennustettu vuotuinen kasvu on alle 7,8 prosenttia venäläisten tuottajien arvioidusta vuotuisesta käyttämättömästä kapasiteetista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Lisäksi kulutuksen tuleva kasvu on vain ennuste eikä sitä ehkä tapahdu tai se tapahtuu hitaammin, koska saman raportin mukaan kotimarkkinoiden kulutuksessa oli viiden edeltävän vuoden aikana merkittäviä vaihteluita verrattuna unionin tai kolmansien maiden kulutukseen (20).
(92)
Unionin markkinat ovat tärkeimmät ammoniumnitraatin markkinat maailmassa, koska unionin osuus globaalista kulutuksesta on noin 18 prosenttia. Sen maantieteellinen läheisyys Venäjään nähden sekä se, että joillakin venäläisillä viejillä on vakiintuneet jakelukanavat unionissa, helpottavat vientiä logistisesti.
(93)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen RFPA väitti, että huomioon olisi otettava venäläisen ammoniumnitraatin unioniin vientiä koskevat väitetyt kaupan tekniset esteet, kuten myyntikielto (Saksassa) tai ammoniumnitraatin varastointia koskeva tiukka sääntely joissakin muissa jäsenvaltioissa. Toisin kuin RFPA väittää, kyseisiä rajoituksia sovelletaan sekä kolmansien maiden viejiin että unionin tuottajiin syrjimättömällä tavalla, eivätkä ne vaikuta suhteettomasti tuontiin. Lisäksi näillä rajoituksilla ei ole ollut vaikutusta unionin markkinoiden yleiseen houkuttelevuuteen, koska ne ovat edelleen maailman suurimpien joukossa kulutuksella mitattuna. Siksi komissio hylkää tämän väitteen.
(94)
Näin ollen komissio päättelee, että venäläisillä tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, joka erittäin todennäköisesti käytettäisiin unioniin suuntautuvan viennin huomattavaan lisäykseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
3.3.3 Kannustimet myynnin suuntaamiseen unioniin
(95)
Hintataso unionissa on tällä hetkellä paljon korkeampi kuin tärkeimmissä kolmansissa maissa, joihin Venäjä tällä hetkellä toimittaa, ja Venäjän kotimarkkinoilla. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla neljän otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -vientihinta kolmansiin maihin (201 euroa/tonni) ja keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -kotimarkkinahinta (221 euroa/tonni) olivat 34 ja 27 prosenttia alemmat kuin otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -hinta (303 euroa/tonni) (ks. taulukko 7) ja myös alemmat kuin keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -hinta Venäjältä unioniin (ks. taulukko 2) ja kolmansista maista unioniin (ks. taulukko 3) suuntautuvassa tuonnissa.
(96)
Jos toimenpiteet kumotaan, unionin hinnat todennäköisesti putoavat, kun alemmin hinnoitellun tuonnin määrä kasvaa. Kun kuitenkin otetaan huomioon venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja näiden tuottajien, kolmansien maiden vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin markkinoilla veloittamien hintojen merkittävä ero, vaikuttaa epätodennäköiseltä, että unionin markkinoilla veloitettavat hinnat laskisivat tasolle, joka nyt vallitsee kolmansien maiden markkinoilla, joille venäläiset tuottajat vievät. Vientiä harjoittavat tuottajat pyrkivät näin ollen todennäköisesti saamaan suuremman voittomarginaalin myymällä unioniin. Tämän seurauksena vientiä harjoittavilla tuottajilla on todennäköinen kannustin suunnata osa nykyisestä kolmansiin maihin suuntautuvasta vientimäärästään (noin 3,4 miljoonaa tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli yli 50 prosenttia unionin kulutuksesta) unioniin (21).
3.4 Päätelmät
(97)
Ottaen huomioon 3.3 kohdassa esitetyt havainnot komissio päättelee, että polkumyynnin jatkuminen ja unioniin vietyjen määrien merkittävä kasvu on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta.
4. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(98)
Unionin tuotannonala määriteltiin ammoniumnitraatin tiedossa oleviksi tuottajiksi unionissa tarkastelujaksolla.
(99)
Kuten johdanto-osan 19 kappaleessa on todettu, valittiin neljän yrityksen otos. Kaikki otokseen valitut unionin tuottajat toimivat yhteistyössä, toimittivat kyselylomakevastaukset annetuissa määräajoissa, ja niiden toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tutkimuksen aikana. Lisäksi Fertilisers Europe toimitti lisätietoja otoksen ulkopuolisten tuottajien kapasiteetista, tuotannosta ja myynnistä ja arvioita muista tuottajista. Komissio vertasi mahdollisuuksien mukaan näitä tietoja muiden asianomaisten osapuolten toimittamiin ja/tai julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.
(100)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen RFPA väitti, että komission valitsema otos ei edustanut unionin tuotannonalaa. Väitteen perustana oli se, että samat taloudelliset indikaattorit (etenkin kannattavuus) eroavat otokseen valittujen yritysten ja koko unionin tuotannonalan välillä.
(101)
Väitettä ei voida hyväksyä. Neljä otokseen valittua yritystä valittiin objektiivisesti niiden tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuotanto- ja myyntimäärän perusteella perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Otannan tarkoituksena on antaa komission yksiköille mahdollisuus tehdä yksityiskohtainen tutkimus joistakin vahinkoon liittyvistä tekijöistä unionin tuotannonalaa edustavalle osalle käytettävissä olevassa ajassa. Se, että joissakin vahinkoindikaattoreissa saattaa olla eroja otokseen valittujen yritysten ja koko unionin tuotannonalan välillä, ei tee otoksesta epäedustavaa. Kun otetaan huomioon, että otokseen valittuja tuottajia koskevat tiedot on todennettu niiden toimitiloihin tehdyssä tarkastuksessa, tietoja pidetään luotettavina. Kuten 145 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan ei havaittu olevan vahingollisessa tilanteessa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(102)
RFPA väitti lisäksi, että jotkin otokseen valituista yrityksistä eivät tehneet yhteistyötä komission kanssa, koska ne eivät toimittaneet joitakin tietoja tai toimittivat vain osittaisia ja virheellisiä tietoja. Tämän vuoksi RFPA pyysi, että näitä tietoja ei käytettäisi perustana tehtäessä päätelmiä unionin tuotannonalan tilanteesta ja että unionin tuotannonalan yhteistyön puutteesta olisi tehtävä epäedullisia päätelmiä tai että näiden tietojen sijaan olisi käytettävä koko unionin tuotannonalaa koskevia indikaattoreita.
(103)
Väitettä ei voida hyväksyä. Komissio on tyytyväinen otokseen valittujen yritysten toimittamiin tietoihin, jotka on todennettu niiden toimitiloihin tehdyssä tarkastuksessa ja jotka muodostavat luotettavan osan unionin tuotannonalan tilanteen arvioinnista.
5. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
5.1 Unionin kulutus
(104)
Komissio vahvisti ilmeisen unionin kulutuksen seuraavien perusteella: i) unionin tuotannonalan myynnin määrä unionin markkinoilla pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan ja ii) tuonti kolmansista maista 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta (22) saatujen tietojen perusteella.
(105)
Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:
Taulukko 1
Unionin kulutus (tonneina)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus yhteensä
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Indeksi (2010 = 100)
100
93
93
89
Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot, todennetut tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot
(106)
Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä ammoniumnitraatin kulutus unionissa väheni 11 prosenttia siitä huolimatta, että maataloustuotteiden tuotanto ei vähentynyt vastaavasti. Tähän vähenemiseen on kolme pääasiallista syytä. Ensinnäkin levitysvälineet ja -tekniikka ovat parantuneet, minkä vuoksi lannoitteita tarvitaan vähemmän neliömetriä kohti. Toiseksi ammoniumnitraatin kulutuksen vähenemistä kompensoi muiden lannoitteiden, kuten kalsiumammoniumnitraatin tai lannoiteseosten, käyttö. Kolmanneksi ammoniumnitraatin tuotantoa ja varastointia koskevat turvallisuusongelmat ja tiukat säännöt eivät kannusta tuotteen käyttöön.
(107)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen RFPA pyysi lisätietoja komission ilmoittamien kulutustietojen lähteestä, ja 26 päivänä kesäkuuta 2014 järjestettiin kuuleminen, jonka puheenjohtajana toimi kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja. Tämän jälkeen RFPA väitti, että pyynnön esittäjän toimittamat tiedot oli jätetty liian myöhäisessä vaiheessa menettelyä, niitä ei ollut todennettu ja ne olivat epäjohdonmukaisia pyynnön esittäjän aiemmin toimittamien tietojen kanssa. RFPA väitti lisäksi, että näihin tietoihin ei mitä todennäköisimmin sisältynyt tietoja teknisestä ammoniumnitraatista ja ammoniumnitraatin ja muiden lannoitteiden tai ei-lannoitteiden seoksista, koska ne erosivat samanlaisista tiedoista, jotka olivat pyynnön esittäjän saatavilla ja jotka oli toimitettu sen jäsenille. Sen vuoksi nämä tiedot olisi jätettävä huomiotta ja niiden sijaan olisi käytettävä parhaita käytettävissä olevia tietoja.
(108)
Väite hylätään. Komissio käytti pyynnön esittäjän toimittamia tietoja myynnistä EU:ssa ja vertasi niitä otokseen valittujen tuottajien todennettuihin tietoihin. Näihin lisättiin tuontia koskevat tiedot, jotta saatiin unionin kulutus. Sen vuoksi näitä tietoja pidetään luotettavina.
(109)
RFPA väitti myös, että unionin kokonaiskulutusta koskevien komission laskelmien perustana olevat tiedot on aliarvioitu ja että riippumattoman markkina-analyytikon julkaisen raportin mukaan kulutus on pikemmin kasvussa kuin laskussa. Tarkemmin ottaen raportista saadut tiedot, jotka koskevat unionin FGAN:n ja EGAN:n (räjähteeksi tarkoitetun ammoniumnitraatin) kysyntää vuonna 2010, vastaavat komission tietoja (noin 7,1 miljoonaa tonnia), mutta ensin mainittujen tietojen mukaan kysyntä pikemminkin kasvaa kuin supistuu seuraavina vuosina.
(110)
Tämä väite on perusteeton, koska komissio käytti pyynnön esittäjän toimittamia tosiasiallisia tietoja, jotka olivat osittain todennettuja, sekä käytettävissä olevia tilastotietoja, ja pitää näitä tietoja luotettavina.
5.2 Venäjältä tulevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
(111)
Venäjältä tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrät, markkinaosuudet ja keskihinnat kehittyivät seuraavassa esitetyllä tavalla.
Taulukko 2
Tuontimäärä (tonnia), markkinaosuus ja hinnat
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä (tonnia)
164 658
134 060
200 542
199 604
Indeksi
100
81
122
121
Markkinaosuus
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Indeksi
100
88
130
137
Keskimääräinen CIF-hinta (euroa/tonni)
201
258
262
264
Indeksi
100
128
130
131
Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta
(112)
Venäjältä tulevan tuonnin määrä lisääntyi yli 20 prosenttia tarkastelujaksolla. Sen markkinaosuus kasvoi vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä yli 30 prosenttia eli 2,3 prosentista 3,1 prosenttiin. CIF-hinnat nousivat tarkastelujaksolla 201 eurosta 264 euroon/tonni. Verrattaessa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Venäjän keskimääräisiä CIF-vientihintoja unioniin ja unionin tuottajien keskimääräisiä noudettuna lähettäjältä -hintoja vaikuttaa siltä, että Venäjän hinnat alittavat unionin hinnat. Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 303 euroa tonnilta. Kuten 3 kohdassa todettiin, lähes kaikilla vientiä harjoittavilla tuottajilla, jotka myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, oli kuitenkin voimassa hintasitoumus, ja niiden vientihinnat EU:hun määräytyivät näissä hintasitoumuksissa asetettujen vähimmäistuontihintojen perusteella. Tämän vuoksi näitä vientihintoja ei voida pitää luotettavana indikaattorina, jonka perusteella voitaisiin tehdä luotettavia ja merkityksellisiä hinnan alittavuutta koskevia laskelmia.
(113)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen RFPA huomautti, että hintojen ja viitehintojen alittavuutta koskevat komission laskelmat ovat virheellisiä, koska niissä edellytetään useita oikaisuja (tavanomaisista tulleista, tuonnin jälkeisistä kustannuksista sekä tuotteen, pakkauksen ja kaupan portaan eroista). RFPA huomautti myös, että verrattuna aiempaan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkasteluun vuonna 2002, oikaisujen käyttöä koskevaa menetelmää oli muutettu. RFPA ehdotti vielä, että hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa olisi käytettävä sen venäläisen tuottajan vientimyyntihintoja unioniin, jolla ei ole hintasitoumusta, sekä sen venäläisen tuottajan vientihintoja, joka on vapautettu polkumyyntitulleista.
(114)
Tältä osin on syytä muistaa, että komissio ei tehnyt lainkaan hinnan ja viitehinnan alittavuutta koskevia laskelmia 112 kappaleessa esitetyistä syistä. Sen vuoksi nämä väitteet ovat perusteettomia.
5.3 Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä, hinnat ja markkinaosuus
(115)
Seuraavassa taulukossa esitetään tuontimäärät muista kolmansista maista tarkastelujaksolla. Myös seuraavat määrät ja hintasuuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin.
Taulukko 3
Tuontimäärä (tonnia), markkinaosuus ja hinnat
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Muut kolmannet maat
Määrä (tonnia)
348 100
312 043
295 139
285 962
Indeksi
100
90
85
82
Markkinaosuus
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Indeksi
100
96
91
93
Keskimääräinen hinta (CIF)
201
270
279
275
Indeksi
100
134
139
137
Lähde: Eurostat
(116)
Ammoniumnitraattia tuodaan pääasiassa Ukrainasta, Georgiasta ja Serbiasta. Ukrainasta peräisin olevan ammoniumnitraatin tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet raukesivat vuonna 2012. Muista kolmansista maista kuin Venäjältä peräisin olevan tuonnin kokonaismäärä väheni ja sen markkinaosuus säilyi melko vakaana tarkastelujaksolla ja ylitti venäläisen tuonnin markkinaosuuden. Tämä selittyy kulutuksen vähenemisellä samalla kaudella. Muista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kohosivat samansuuntaisesti kuin Venäjältä tulevan tuonnin ja unionin hinnat.
5.4 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(117)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(118)
Vahinkoanalyysia varten arvioitiin unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta makrotaloudellisten indikaattoreiden pohjalta (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus ja aiemmasta polkumyynnistä toipuminen) sekä mikrotaloudellisten indikaattoreiden pohjalta (keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti). Ensin mainitut perustuvat pyynnön esittäjän alkuperäisessä tarkastelupyynnössä ja myöhemmissä huomautuksissa esittämiin tietoihin sekä tilastoihin, ja ne liittyvät kaikkiin tiedossa oleviin unionin tuottajiin. Jäljempänä mainitut perustuvat otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastauksiin, jotka todennettiin tutkimuksen aikana.
5.4.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(119)
Tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa on vahvistettu aiemman tutkimuksen havainnot siitä, että tarkkojen ja luotettavien tietojen kerääminen tarkasteltavana olevan tuotteen kapasiteetista ja tuotannosta on monimutkaista. Kiinteää lannoitetta saadaan rakeistuslaitoksessa (siilossa) sen jälkeen, kun on tuotettu ammoniumnitraattisulate/ammoniumnitraattiliuos kemiallisella synteesillä. Sulatetta/liuosta voidaan käyttää kiinteän tuotteen mutta myös jatkojalostustuotteiden, kuten kalsiumammoniumnitraatin, tuottamiseen. Kiinteää tuotetta voidaan käyttää lannoitteena mutta myös teollisiin tarkoituksiin. Monikäyttöiset laitokset, jotka voivat nopeasti siirtää tuotantoa lannoitteesta toiseen, voivat synnyttää tilastovääristymiä. Alhainen kapasiteetin käyttöaste on sen vuoksi tarkasteltavana olevan tuotteen osalta vähemmän merkityksellinen indikaattori tarkasteltaessa unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.
(120)
Nämä huomioon ottaen unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät kokonaisuudessaan seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 4
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Indeksi
100
99
103
99
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Indeksi
100
101
102
102
Kapasiteetin käyttöaste
46 %
45 %
46 %
45 %
Indeksi
100
98
100
98
Lähde: Pyynnön esittäjältä saadut tiedot, otantakyselyyn annetut vastaukset ja tarkistetut kyselylomakevastaukset
(121)
Unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto pysytteli melko vakaalla tasolla, noin 7 miljoonassa tonnissa, vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
(122)
Myös tuotantokapasiteetti pysyi melko vakaana koko kyseisen kauden. Unionin tuotannonalan ilmoittamassa tuotantokapasiteetissa otetaan huomioon ammoniumnitraatin koko tuotantokapasiteetti, ei siis pelkästään tarkasteltavana olevan tuotteen vaan myös muiden tuotteiden osalta. Ammoniumnitraatin kapasiteetin käyttöaste on itse asiassa merkittävästi korkeampi, jos nämä muut tuotteet otetaan huomioon. Esimerkiksi otokseen valittujen unionin tuottajien todennettujen tietojen perusteella kapasiteetin käyttöaste tarkastelujaksolla oli noin 20 prosenttiyksikköä korkeampi (vuoden 2010 tasolta 72 prosentista 68 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla).
5.4.2 Myynnin määrä, markkinaosuus ja kasvu
(123)
Unionin tuotannonalan myynnin määrä unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 5
Myyntimäärä ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Indeksi
100
93
93
88
Markkinaosuus
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Indeksi
100
100
100
99
Lähde: Pyynnön esittäjältä saadut tiedot, otantakyselyyn annetut vastaukset ja tarkistetut kyselylomakevastaukset
(124)
Myyntimäärä unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille laski 12 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna vuonna 2010 myytyihin määriin. Tämä noudattelee unionin markkinoiden kulutuksen laskun yleistä suuntausta 106 kappaleessa annetuista syistä.
(125)
Koska sekä myynti että kulutus laskivat tarkastelujaksolla, unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana, eikä unionin tuotannonala kasvanut näin ollen lainkaan.
5.4.3 Työllisyys ja tuottavuus
(126)
Neljän otokseen valitun unionin tuottajan todennettujen tietojen perusteella työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 6
Työllisyys ja tuottavuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
1 253
1 110
1 128
1 105
Indeksi
100
89
90
88
Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
2 390
2 616
2 648
2 579
Indeksi
100
109
110
107
Lähde: Tarkastetut kyselylomakevastaukset
(127)
Tutkimusajanjaksolla työntekijöiden lukumäärä neljässä otokseen valitussa yrityksessä väheni (12 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä). Koska tämä väheneminen oli suurempi kuin tuotannon väheneminen, otokseen valittujen unionin tuottajien työvoiman tuottavuus - mitattuna tuotoksena (tonnia) työntekijää kohti vuodessa - kasvoi 7 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
5.4.4 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(128)
Komissio ei siis vahvistanut tämänhetkistä polkumyyntimarginaalin merkittävyyttä (ks. 52 kappale), koska venäläiset tuontihinnat perustuivat vähimmäishintasitoumuksiin ja olivat näin ollen epäluotettavia merkityksellisen arvioinnin tekemiseksi siitä, jatkuuko tai toistuuko polkumyynti todennäköisesti, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta.
(129)
Unionin tuotannonala on toipunut aiemmasta polkumyynnistä, kuten voittomarginaalit (ks. taulukko 10) ja korkea markkinaosuus (ks. taulukko 5) osoittavat.
5.4.5 Myyntihinnat ja kotimarkkinahintoihin vaikuttavat tekijät
(130)
Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 7
Myyntihinnat unionissa
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)
204
291
305
303
Indeksi
100
143
149
149
Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)
180-195 (23)
200
216
225
Indeksi
100
108
113
Lähde: Otokseen valittujen yritysten tarkastetut tiedot
(131)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset nettomyyntihinnat kohosivat merkittävästi vuosien 2010 ja 2012 välillä mutta laskivat hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(132)
Keskimääräiset tuotantokustannukset kasvoivat myös, pääasiassa tärkeimmän tuotantopanoksen, kaasun, kustannusten kohoamisen vuoksi.
5.4.6 Työvoimakustannukset
(133)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 8
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskipalkka työntekijää kohti (euroa)
31 909
37 764
40 938
41 736
Indeksi
100
118
128
131
Lähde: Otokseen valittujen yritysten tarkastetut tiedot
(134)
Työntekijäkohtaisten keskimääräisten työvoimakustannusten suuntaus oli kasvava tarkastelujaksolla. Suurinta kasvu oli vuosien 2010 ja 2011 välillä, ja vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä kasvua tapahtui 3 prosenttiyksikköä.
5.4.7 Varastot
(135)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset varastojen tasot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 9
Varastot
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
108 300
151 562
195 351
97 092
Indeksi
100
140
180
90
Loppuvarastot prosentteina tuotannosta
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Indeksi
100
142
176
90
Lähde: Otokseen valittujen yritysten tarkastetut tiedot
(136)
Loppuvarastot kasvoivat ensimmäisen kerran merkittävästi vuosina 2011 ja 2012 verrattuna vuoteen 2010 ja sitten vähenivät 10 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2010. Tuotannon tasoon verrattuna loppuvarastot noudattelivat samaa suuntausta vuodesta 2010 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle.
5.4.8 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
(137)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 10
Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Indeksi
100
178
150
123
Kassavirta (euroa)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Indeksi
100
195
191
182
Investoinnit (euroa)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Indeksi
100
88
78
96
Investointien tuotto
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Indeksi
100
217
190
159
Lähde: Otokseen valittujen yritysten tarkastetut tiedot
(138)
Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.
(139)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus kehittyi vuoden 2010 tasolta 11,7 prosentista 14,4 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tältä osin pyynnön esittäjä väitti, että analyysissä käytettävässä tavoitevoitossa olisi otettava huomioon, että erittäin pääomavaltaisen tuotannonalan on saatava sijoitetulle pääomalle tyydyttävä tuotto, jota investoijat odottavat. Väitettä ei voida hyväksyä, koska tavoitevoiton analyysissä on rajoituttava voittoon, joka unionin tuotannonalan voitaisiin odottaa saavan tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, joissa ei esiinny polkumyyntiä.
(140)
Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kyvyn rahoittaa toimintaansa itse. Kassavirta kasvoi vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 82 prosenttia, vaikkakin se tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli hieman pienempi kuin vuosina 2011 (13 prosenttiyksikköä pienempi) ja 2012 (5 prosenttiyksikköä pienempi).
(141)
Investointien suuntaus oli laskeva. Lasku oli merkittävämpää vuosina 2011 ja 2012 mutta vain - 4 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2010. Investoinnit liittyivät pääasiassa yhä tiukempien ympäristövaatimusten noudattamiseen.
(142)
Investointien tuotto on voitto (prosentteina) investointien nettokirjanpitoarvosta. Se noudatteli pääpiirteissään kannattavuuden suuntausta koko tarkastelujaksolla.
(143)
Tutkimuksessa ei havaittu, että otokseen valituilla unionin tuottajilla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa.
5.5 Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(144)
Asetuksessa (EY) N:o 661/2008 pääteltiin, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne ei ollut vahingollinen ja että Venäjältä tuotavaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen kohdistuvat polkumyyntitoimenpiteet olivat tämän positiivisen tilanteen pääasiallinen syy.
(145)
Tämän toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun tuloksissa vahvistetaan aiemman tutkimuksen päätelmät. Taloudelliset indikaattorit olivat yhtä myönteisiä vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Unionin kulutus väheni ja tuonti Venäjältä lisääntyi, mutta unionin tuotannonala onnistui säilyttämään merkittävän markkinaosuuden ja kasvattamaan edelleen kannattavuuttaan, vaikkakin voitot vuonna 2012 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat alemmat kuin vuonna 2011, mikä osoittaa laskevaa suuntausta. Tuotantokustannukset kasvoivat, mikä johtui pääasiassa kaasun (tarkasteltavana olevan tuotteen pääraaka-aineen) hintojen kohoamisesta, mutta myös myyntihinnat kohosivat ja mahdollistivat sen, että unionin tuotannonalan kannattavuus oli terveellä tasolla.
(146)
Kuten 119 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa selitettiin, kapasiteetin käyttöastetta koskevista tiedoista ei voida tehdä ratkaisevia päätelmiä unionin tuotannonalan tilanteesta, ja kokonaisuudessaan voidaan päätellä vain, että yleisesti unionin tuotannonalan tilanne on terve, eikä sille aiheudu vahinkoa Venäjältä peräisin olevan ammoniumnitraatin viennistä polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon ansiosta.
(147)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen RFPA ja Venäjän viranomaisten edustajat väittivät, että unionin tuotannonalan myönteinen tilanne, mukaan luettuna sen vienti kolmansiin maihin, tukee päätelmää, jonka mukaan merkittävä vahinko ei ole toistunut. Komissio kuitenkin katsoo, että unionin tuotannonalan tämänhetkinen positiivinen taloudellinen tilanne, mukaan luettuna sen vientimyynnin määrä kolmansiin maihin, ei automaattisesti estä sitä, että tilanne muuttuisi tulevaisuudessa, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta.
6. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(148)
Jotta voitiin arvioida vahingon toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että nyt voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, Venäjältä peräisin olevan viennin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan tarkasteltiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(149)
Tarkastelussa keskityttiin kulutuksen kehityssuuntauksiin unionin markkinoilla, käyttämättömään kapasiteettiin, kauppavirtoihin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuteen sekä venäläisten tuottajien hinnoittelukäytäntöön.
6.1 Kulutus unionissa
(150)
Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionissa supistui 11 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edeltäviin vuosiin verrattuna. Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksen vähenemiseen on vaikuttanut muiden lannoitteiden käyttö, ammoniumnitraatin tehokkaampi käyttö viljelijöiden parissa sekä turvallisuuteen liittyvät näkökohdat. Tämän vuoksi unionin tuotannonala kilpailee venäläisten tuotteiden kanssa supistuvilla markkinoilla. Tämä puolestaan aiheuttaa todennäköisesti alenevaa painetta hintoihin.
(151)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ja kuten 109 kappaleessa mainittiin, RFPA vastusti päätelmää, jonka mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus EU:ssa vähenee jatkossa. Raportissa, johon RFPA viittaa, todetaan kuitenkin, että typpilannoitteiden kysyntä saattaa elpyä hieman, mutta tämä ei välttämättä tarkoita tarkasteltavana olevan tuotteen kysynnän kasvua. Ammoniumnitraatin varastointiin ja käyttöön sovellettavat yhä tiukemmat ympäristö- ja turvallisuusvaatimukset, joidenkin markkinoiden kehittyneisyys sekä yhtä tehokkaammat levitystekniikat viittaavat siihen, että vaikka lannoitteiden ja eritoten typpilannoitteiden kysyntä kasvaisikin, tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntä ei kasva lähitulevaisuudessa. Sen vuoksi väite hylätään.
6.2 Käyttämätön kapasiteetti, kauppavirrat, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja hinnoittelukäytäntö
(152)
Komissio vahvisti, että Venäjän käyttämätön kapasiteetti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yli 16,9 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaiskulutuksesta unionissa (ks. 73 ja 74 kappale). Kyseinen kapasiteetti on vielä kasvanut tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen ja on nyt arviolta 24,3 prosenttia unionin kulutuksesta.
(153)
Jos toimenpiteet eivät ole voimassa, käyttämätön kapasiteetti mitä todennäköisimmin käytetään tuottamaan ammoniumnitraatin merkittäviä lisämääriä vietäväksi unioniin. Venäläiset tuottajat vievät nyt puolet tuotannostaan kolmansiin maihin. Kotimarkkinakulutuksen Venäjällä odotetaan kasvavan jatkossa vain 3 prosenttia vuosittain. Vientihinnat Venäjältä kolmansien maiden markkinoille ovat merkittävästi alemmat kuin unionin nykyhinnat. Jos hinnat unionin markkinoilla pysyvät merkittävästi korkeampina kuin kolmansien maiden markkinoilla toimenpiteiden raukeamisen jälkeen, venäläisillä tuottajilla on voimakas kannustin viedä käyttämätöntä kapasiteettiaan unionin markkinoille mutta tämän lisäksi myös suunnata osa kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistä unionin markkinoille.
(154)
Lisäksi Venäjältä kolmansiin maihin suuntautuvaan lisävientiin kohdistuu rajoituksia. Jotkin mahdollisista suurimmista ammoniumnitraatin vientimarkkinoista (Kiina, Yhdysvallat ja Australia) on suljettu venäläiseltä tuonnilta (ks. 85 kappale). On epätodennäköistä, että mahdollisuus vahvistaa nollatullit kahdelle venäläiselle tuottajalle Yhdysvalloissa vuodeksi (ks. 86 kappale), johtaa merkittävään venäläisen viennin siirtämiseen Yhdysvaltojen markkinoille, koska Yhdysvalloissa kotimaisen kaasun hinnat ovat laskeneet ja niiden odotetaan pysyvän matalalla tasolla liuskekaasun kasvavan hyödyntämisen ja liuskekaasun vientirajoitusten vuoksi (ks. edelleen 86 kappale). Myös Kiinan markkinat on edelleen suljettu ammoniumnitraatin tuonnilta. Ammoniumnitraatin kulutuksen Venäjän nykyisillä vientimarkkinoilla (pääasiassa Latinalainen Amerikka ja erityisesti Brasilia) odotetaan kasvavan, mutta Venäjän käyttämätön kapasiteetti on tällä hetkellä yli kaksinkertainen näiden markkinoiden ennustettuun kulutuksen lisääntymiseen nähden, ja on epätodennäköistä, että pelkästään venäläiset tuottajat kattaisivat odotetun lisäkulutuksen. Useat perinteiset Venäjän vientimarkkinat, kuten Egypti, Turkki, Peru ja Brasilia, ovat myös luomassa omaa kapasiteettia ammoniumnitraatin tai muiden typpipohjaisten lannoitteiden valmistamiseksi (ks. 87 kappale).
(155)
Unionin markkinat ovat joka tapauksessa houkuttelevammat kuin Latinalaisen Amerikan markkinat maantieteellisen läheisyyden ja vakiintuneiden jakelukanavien ansiosta. Merkittävästi alhaisemmat rahtikustannukset tarjoavat suuremmat voitot venäläisille viejille, jotka - jos ne voivat valita - myyvät mieluummin unioniin, edellyttäen että hintataso unionissa pysyy korkeampana kuin kolmansissa maissa.
(156)
Komissio vahvisti vahinkoa aiheuttamattoman hinnan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalalle lisäämällä tuotantokustannuksiin (määritetty otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastettujen tietojen perusteella; ks. taulukko 7) myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä tavoitevoiton.
(157)
Neljän otokseen valitun unionin tuottajan tarkastettujen tietojen perusteella myynti- hallinto- ja yleiskustannukset ovat 5-8 prosenttia tuotantokustannuksista ja tuotannonalan tavoitevoitto on 8 prosenttia, kuten edellisessä tutkimuksessa (24) vahvistettiin.
(158)
Näiden lukujen perusteella unionin tuotannonalan vahinkoa aiheuttamaton hinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 257-264 euroa/tonni.
(159)
Komissio muistuttaa, että toinen kahdesta venäläisestä vientiä harjoittavasta tuottajasta, joihin sovellettiin hintasitoumusta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, myi tarkasteltavana olevaa tuotetta hintasitoumuksen mukaisen vähimmäistuontihinnan ylittävällä hinnalla. Toisaalta toinen vientiä harjoittava tuottaja, johon hintasitoumusta sovellettiin vain jonkin aikaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, myi tuotetta alle vähimmäistuontihinnan. Näissä olosuhteissa on epäselvää, miten ne määrittäisivät hintansa, jos sitoumus raukeaisi samaan aikaan kuin polkumyyntitullit. On myös huomattava, että näiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan myymät määrät eivät olleet merkittävät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi on pidettävä mielessä, että EU:n markkinoille tulee uudelleen todennäköisesti muitakin venäläisiä tuottajia toimenpiteiden poistuessa, mikä lisää hintojen kilpailupainetta markkinoilla, myös niiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joiden sitoumukset olivat voimassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(160)
Yksi ratkaisevista tekijöistä arvioitaessa vahingon toistumisen todennäköisyyttä on se, millä hinnalla hintasitoumusten ulkopuolisten yritysten lisävienti todennäköisesti tapahtuisi. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Venäjän vientihinnat kolmansiin maihin olivat keskimäärin 201 euroa/tonni eli 34 prosenttia alemmat kuin tämänhetkinen keskimääräinen hinta, jolla unionin tuottajat myyvät unionissa. Kyseiset Venäjän vientihinnat ovat kestävällä tasolla (ks. 58 kappale). On todennäköistä, että sellaisista venäläisistä yrityksistä, joihin hintasitoumusta ei sovelleta, tulisi polkumyyntitoimenpiteiden puuttuessa unionin markkinoille vientiä hinnoilla, jotka ovat keskimäärin alle kolmansista maista tulevan tuonnin hintojen ja myös alle Venäjältä hintasitoumuksen mukaisesti tulevan tuonnin hintojen, jotka ovat unionin tuotannonalan vahinkoa aiheuttamattoman tavoitehinnan yläpäässä. Muutoin ne eivät pystyisi kasvattamaan markkinaosuuttaan. Koska yhden vientiä harjoittavan tuottajan hintasitoumuksen mukaisen venäläisen tuonnin tämänhetkinen hintataso vastaa vahinkoa aiheuttamattoman hintatason yläpäätä, komissio katsoo käytettävissään olevien tietojen perusteella, että on todennäköistä, että lisätuonti tapahtuisi vahinkoa aiheuttavaan hintaan. Unionin tuotannonalan tämänhetkisestä voittotasosta huolimatta tällaiset todennäköiset hinnat vaarantaisivat unionin tuotannonalan kyvyn saavuttaa normaali voitto, joka sen odotetaan saavuttavan ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia.
(161)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen RFPA väitti, että venäläisten vientihintojen vertaaminen kolmansien maiden ja unionin hintoihin on merkityksetöntä, koska vertailu olisi tehtävä samoilla markkinoilla tapahtuneen myynnin välillä ja olisi tehtävä asianmukaiset oikaisut esimerkiksi tullien ja kaupan portaan osalta.
(162)
Väitettä ei voida hyväksyä. Komissio ei väitä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, venäläinen vienti alittaisi unionin hinnat 34 prosentilla. Komissio pitää todennäköisenä, että hintataso, jolla venäläistä vientiä tulisi unionin markkinoille ilman toimenpiteiden voimassaoloa, olisi alle unionin valmistuskustannusten, joihin on lisätty kohtuullinen voittomarginaali, ja näin ollen vahinkoa aiheuttava. Hintataso olisi edelleen houkuttelevampi venäläisten viejien kannalta kuin kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan myynnin nykyinen hintataso. Näin ollen on todennäköisestä, että nykyisten kauppavirtojen suunta muuttuu.
(163)
Tutkimuksessa on myös osoitettu, että nykyiset tuotantokustannukset ja näin ollen nykyinen vahinkoa aiheuttamaton hinta eivät todennäköisesti alene lyhyellä aikavälillä, kun otetaan huomioon tuotantokustannusten nouseva suuntaus tarkastelujaksolla (ks. taulukko 7). Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään merkkejä siitä, että suuntaus olisi todennäköisesti muuttumassa.
(164)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen RFPA korosti, että päivää ennen päätelmistä ilmoittamista se oli toimittanut tietoja kaasukustannusten alenemisesta unionissa. RFPA toi erityisesti esiin tiedot johtavassa lannoitemarkkinajulkaisussa, jossa ilmoitettiin EU:n kaasukaupan keskusten hinnat Alankomaiden kaasumarkkinahintoina (Title Transfer Facility -TTF) eikä ei-edustavina Waidhausin hintoina. RFPA esitti myös Yhdysvaltojen kaasunhintoja ja Yara Internationalin vuoden 2014 ensimmäistä neljännestä koskevan investoijille suunnatun raportin, jossa mainittiin, että yrityksen kaasukustannukset ovat merkittävästi aiempaa alemmat.
(165)
Komissio haluaa tuoda esiin, että joidenkin viljelijäjärjestöjen (ks. 7 kohta, unionin etu) toimittamassa taloustutkimuksessa todetaan seuraavaa: ”[l]uonnonkaasun hinnat unionissa ovat korkeammat kuin useimmilla muilla alueilla ja niiden odotetaan nousevan lähitulevaisuudessa”. Yara Internationalin ilmoittama kaasunhintojen lasku on poikkeus, koska Yara kuuluu monikansalliseen ryhmään, joka saa edullista kaasua useista lähteistä unionin ulkopuolelta. Muut tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajat, ja etenkin unionin itäisillä alueilla sijaitsevat, käyttävät venäläistä kaasua. Sen vuoksi komissio katsoo edelleen, ettei ole vakuuttavaa näyttöä siitä, että unionin tuottajien kaasunhinnat laskisivat merkittävästi lähitulevaisuudessa.
6.3 Arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan
(166)
Koska venäläistä ammoniumnitraattia vietäisiin unionin markkinoille merkittäviä määriä vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla, unionin tuottajien olisi pakko alentaa omia hintojaan säilyttääkseen myyntimääränsä ja markkinaosuutensa. Ammoniumnitraatti on hyödyketuote, ja eri tuottajien välinen kilpailu perustuu pääasiassa hintaan.
(167)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen RFPA väitti, että huomioon olisi otettava venäläisen ammoniumnitraatin unioniin vientiä koskevat väitetyt kaupan tekniset esteet, kuten myyntikielto (Saksassa) tai ammoniumnitraatin varastointia koskeva tiukka sääntely joissakin muissa jäsenvaltioissa. Koska rajoituksia sovelletaan sekä kolmansien maiden viejiin että unionin tuottajiin syrjimättömästi, komissio katsoo, että väite olisi hylättävä.
6.4 Päätelmät
(168)
Kun otetaan huomioon tutkimuksen havainnot, Venäjän käyttämätön kapasiteetti yhdessä kulutuksen vaatimattoman kasvun kanssa, rajoitetut mahdollisuudet lisätä vientiä kolmansiin maihin ja unionin markkinoiden houkuttelevuus, katsotaan, että jos toimenpiteet kumotaan, polkumyynti Venäjältä todennäköisesti toistuu.
(169)
Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että unionin tuotannonalan tilanne on tällä hetkellä sellainen, että sille ei aiheudu vahinkoa. Ei ole kuitenkaan mitään osoitusta siitä, että positiivinen tilanne jatkuisi, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Päinvastoin, pyynnön esittäjän toimittaman markkina-analyysin mukaan ammoniumnitraatin markkinahinnat ovat korkeimmillaan ja suhdannevaihe on huipussaan. Suhdannevaiheen samoin kuin hintojen odotetaan nyt laskevan. Erityisesti hinnat, jotka ovat nousseet vakaasti vuodesta 2009 lähtien, vaikuttavat nyt olevan laskussa. Sen vuoksi hintatasoa ja voittoa, jotka unionin tuotannonala saavutti tarkastelujaksolla, ei saavuteta lähitulevaisuudessa. Samaan aikaan tuotantokustannukset pysyvät vakaina tai nousevat edelleen ja supistavat näin unionin tuotannonalan voittomarginaalia. Tämän skenaarion mukaisesti ja kun otetaan huomioon kulutuksen väheneminen unionissa, tuonnin merkittävä lisääntyminen unionin hinnat alittavilla hinnoilla aiheuttaa suurta painetta unionin tuotannonalan myyntihintoihin ja merkittävän markkinaosuuden menetyksen. Kaikella todennäköisyydellä tämä aiheuttaa väistämättä merkittävän vahingon toistumisen.
(170)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen RFPA arvosteli komissiota nojautumisesta pyynnön esittäjän toimittamaan markkina-analyysiin ja huomautti, että ennustettu hintataso vuosina 2017-2018 on samanlainen kuin vuonna 2010 ja korkeampi kuin edeltävinä vuosina. RFPA toi myös esiin, että vuonna 2010 unionin tuotannonalan keskimääräinen kannattavuus ylitti tavoitevoiton (12,8 %), ja muistutti, että Yara Internationalin neljännesvuosittaisessa raportissa 2014 esitettiin lupaavia näkymiä.
(171)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ennakoivan luonteen vuoksi on vaikea tehdä tarkkoja päätelmiä ennustetuista hintatasoista vuonna 2017 ja sen jälkeen. Riippumattoman markkina-analyysin mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen odotetaan kuitenkin putoavan seuraavien kahden vuoden aikana. Näin ollen kun otetaan huomioon tuotantokustannusten odotettu kohoaminen, unionin tuotannonalan tällä hetkellä saama voitto todennäköisesti pienenee. Nämä ennakoivat päätelmät pätevät siitä huolimatta, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan saama voitto oli suurempi kuin aiemmassa tutkimuksessa vahvistettu 8 prosentin tavoitevoitto. Se, että Venäjältä tuotavaan ureaan sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa vahingon toistumista ei pidetty todennäköisenä, ei ole merkityksellistä, koska jokaista tapausta on arvioitava tapauskohtaisesti ja omien erityispiirteidensä perusteella. Lisäksi Yara Internationalin investoijille tarkoitetussa neljännesvuosikatsauksessa 2014 ei käsitellä erityisesti tarkasteltavana olevaa tuotetta eikä sitä pitäisi pitää vertailukohtana unionin tuotannonalan odotuksiin nähden tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Sen vuoksi väite hylätään.
(172)
Venäjän viranomaisten edustajat ja RFPA väittivät, että komissio ei onnistunut antamaan positiivista näyttöä sen päätelmän tueksi, että jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntituonti ja näin ollen unionin tuotannonalalle aiheutuva vahinko toistuu.
(173)
RFPA väitti myös, että komissio ei ollut vahvistanut toimenpiteiden päättymisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyden välistä syy-yhteyttä. Sen mukaan päätelmien ilmoittamista koskevassa asiakirjassa esitetyt ulkoiset tekijät (vähenevä kulutus, laskevat hinnat, kasvavat tuotantokustannukset, alhainen kapasiteetin käyttöaste) vaikuttavat olevan vahingon toistumisen todennäköisyyden syy.
(174)
Komissio ei yhdy tähän arvioon. Jos toimenpiteiden annetaan raueta, vahingon toistumisen todennäköisyyden perustana on Venäjältä tulevan polkumyyntituonnin todennäköinen toistuminen merkittävissä määrin ja hinnoilla, jotka ovat alemmat kuin unionin hinnat mutta edelleen kannattavat venäläisille viejille. Mainitsemalla joitakin ulkoisia tekijöitä arvioinnissaan komissio vain yksilöi muita tekijöitä, joilla saattaa olla tulevina vuosina vaikutusta unionin markkinoihin ja näin ollen unionin tuotannonalan tilanteeseen, mutta tämä ei tee pätemättömäksi päätelmää, jonka mukaan vahinkoa aiheuttava polkumyynti todennäköisesti toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
7. UNIONIN ETU
(175)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Venäjään kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.
(176)
Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(177)
Alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotto ole unionin edun vastaista. Koska kyseessä on tarkastelua koskeva tutkimus ja toimenpiteet ovat olleet voimassa vuodesta 1995 lähtien, analyysissä voidaan arvioida voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eri osapuoliin.
(178)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin toistumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.
7.1 Unionin tuotannonalan etu
(179)
Voimassa olevilla toimenpiteillä on vähennetty voimakkaasti Venäjältä polkumyynnillä tulevaa tuontia ja helpotettu unionin tuotannonalan tilannetta. Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen havaittiin olevan terve, mikä tuli pääasiassa esiin siinä, että sen toiminta oli voitollista. On kuitenkin syytä huomata, että joidenkin unionin tuottajien voitto on jo merkittävästi alempi kuin unioni tuotannonalan keskimäärin saama voitto ja jopa alempi kuin 8 prosentin tavoitevoitto.
(180)
Jos toimenpiteiden annetaan raueta, unionin tuotannonalaan kohdistuu mitä todennäköisimmin lisääntyvää epätervettä kilpailua venäläisten tuottajien taholta. Toimenpiteiden päättäminen johtaisi epäilemättä unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen nopeaan heikkenemiseen. Toimenpiteiden päättäminen ei ole näin ollen unionin tuotannonalan edun mukaista.
7.2 Tuojien etu
(181)
Aiemmassa tutkimuksessa havaittiin, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavaa kielteistä vaikutusta unionin tuojien ja käyttäjien tilanteeseen. E.F.I.A. ilmoittautui asianomaiseksi osapuoleksi ja pyysi, että toimenpiteiden annetaan raueta esimerkiksi seuraavista syistä:
-
toimenpiteet ovat olleet voimassa lähes 20 vuotta ja niillä on saavutettu haluttu vaikutus eli on suojattu unionin tuottajia;
-
Venäjän kotimaisen kulutuksen kasvun vuoksi ei ole riskiä, että venäläisiä tuotteita suunnattaisiin uudelleen unionin markkinoille;
-
on käyttäjien edun mukaista, että on eri hankintalähteitä valinnanvaran lisäämiseksi.
(182)
Nämä väitteet olisi hylättävä. On totta, että unionin tuotannonalaan ei tällä hetkellä kohdistu merkittävää vahinkoa. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa pyritään kuitenkin vastaamaan kysymykseen, mitä tapahtuu jatkossa, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Unionin tuotannonalan tämänhetkistä tilannetta voidaan tältä osin pitää vain osoituksena siitä, mitä tulevaisuudessa voisi tapahtua, sikäli että se antaa mahdollisuuden arvioida vahinkoa aiheuttamattoman hinnan tason.
(183)
Unionin tuojat ja kauppiaat voivat käyttää useita hankintalähteitä niin unionin sisällä kuin sen ulkopuolellakin, mukaan luettuna Venäjä. Venäjä on ainoa maa, jota kohtaan on voimassa toimenpiteitä.
7.3 Käyttäjien etu
(184)
Useat käyttäjien järjestöt ilmoittautuivat. Jotkin niistä kuitenkin vain pyysivät tunnustamista asianomaiseksi osapuoleksi eivätkä ottaneet kantaa unionin etuun. Kaksi kansallista järjestöä toi esiin, että toimenpiteiden oltua voimassa niin monta vuotta ei ole enää niiden edun mukaista pitää niitä voimassa.
(185)
Niiden esiin ottamat syyt olivat seuraavat:
-
lannoitteiden merkittävä vaikutus viljelijöiden tuotantokustannuksiin (7-42 prosenttia muuttuvista kustannuksista sadon tyypin mukaan),
-
mahdollisuus ostaa lannoitteita hinnalla, joka on 15-20 euroa edullisempi kuin unionin tuottajien veloittama hinta,
-
mahdollisuus saada hieman erilaista tuotetta (venäläisten rakeiden sanotaan olevan hieman pienempiä kuin unionin rakeiden ja näin sopivia käytettäväksi tietyssä tuotannossa) ja
-
mahdollisuus hankkia useilta tavarantoimittajilta, millä lisätään kilpailua ja vältetään oligopolistiset tilanteet ja hinnoista sopiminen.
(186)
Näitä väitteitä ei voida hyväksyä 182 ja 183 kappaleessa esitetyistä syistä. Komissio ei ole tietoinen mistään kilpailun vastaisista käytännöistä unionin tuottajien keskuudessa, vaan ne kilpailevat vapaasti unionin markkinoilla.
(187)
Käyttäjille suunnattuun kyselylomakkeeseen ei saatu vastauksia viljelijöiltä. Sen vuoksi lannoitteiden tarkkaa vaikutusta kokonaisuudessaan ja erityisesti ammoniumnitraatin vaikutusta viljelijöiden tuotantokustannuksiin ei voitu todentaa. Näin ollen väitettyä ammoniumnitraatin alempien hintojen suurta positiivista vaikutusta viljelijöiden tuotantokustannuksiin ei voitu vahvistaa. Komission käytössä olevien tietojen perusteella ammoniumnitraatin osuus kaikkien typpeä sisältävien lannoitteiden (esim. ammoniumnitraatti, kalsiumammoniumnitraatti, urea, urea-ammoniumnitraattiliuos, NPK/NP/NK) kokonaiskulutuksesta unionissa on kuitenkin vain noin 21 prosenttia (25). Kun otetaan huomioon, että on muitakin lannoitteita (jotka sisältävät enemmän kaliumia ja fosfaattia), ammoniumnitraatin osuus kaikista unionin viljelijöiden käyttämistä lannoitteista on arviolta vieläkin pienempi kuin 21 prosenttia. Tämän vuoksi on kohtuullista päätellä, että voimassa olevien toimenpiteiden vaikutus unionin viljelijöihin kokonaisuudessaan ei ole merkittävä.
(188)
Lisäksi vaikka erittäin lyhyellä aikavälillä edullisempien lannoitteiden saanti vaikuttaisikin olevan viljelijöiden edun mukaista, lyhyellä/keskipitkällä aikavälillä on todennäköistä, että unionin tuotannonalalle aiheutuva vahinko toistuu, ja riskinä on, että jotkin heikommassa asemassa olevat unionin tuottajat, jotka sijaitsevat unionin tietyillä alueilla, saattavat joutua lopettamaan toimintansa. Näin ollen käyttäjillä/viljelijöillä olisi jatkossa vieläkin vähemmän valinnanvaraa tavarantoimittajista, ja ne saattaisivat joutua riippuvaisiksi venäläisestä viennistä, mikä todennäköisesti kohottaisi hintoja.
(189)
Yksi käyttäjien järjestö toimitti riippumattoman talousalan konsultin tekemän tutkimuksen, jonka mukaan voimassa olevien toimenpiteiden päättäminen johtaisi lannoitteiden hinnan laskuun käyttäjien eduksi, tuontimäärien vähäiseen lisääntymiseen ja unionin tuottajiin kohdistuvaan hienoisesti negatiiviseen vaikutukseen, jota kuitenkin kompensoisivat vankat voittomarginaalit, joita ne nyt saavat. On kuitenkin huomattava, että jotkin olettamuksista, joihin talousalan tutkimuksessa tehdyssä arvioinnissa viitattiin, eivät vastaa tutkimuksen havaintoja. Tutkimuksessa vahvistettiin, että Venäjältä kolmansiin maihin viedyn ammoniumnitraatin hinta on alempi kuin kyseisessä tutkimuksessa arvioitu hinta. Samoin vahvistettu venäläinen kapasiteetti ja kotimaisen kulutuksen mahdolliset arvot eroavat niistä, joita käytettiin simuloitaessa toimenpiteiden kumoamisen vaikutusta. Tutkimuksessa tehtyä arviointiin ei voida näin ollen täysin luottaa tehtäessä ratkaisevia päätelmiä.
(190)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen jotkin viljelijöiden järjestöt pyysivät kuulemista komission kanssa ja toimittivat edellisessä kappaleessa tarkoitetusta tutkimuksesta hieman tarkistetun version, jossa otetaan huomioon komission päätelmien ilmoittamista koskevassa asiakirjassa antamat tiedot.
(191)
Tarkistettu tutkimus vaikuttaa vahvistan komission olettamuksen, jonka mukaan venäläiset vientihinnat laskisivat suunnilleen venäläisten kotimarkkinahintojen tasolle eli 221 euroon/tonni. Tämä pakottaisi unionin tuottajat laskemaan hintojaan, jotteivät ne menetä markkinaosuuttaan.
(192)
Viljelijöiden edustajat selittivät vaikeaa tilannettaan, kun ne kilpailevat kolmansien maiden maataloustuottajien kanssa eivätkä saa suojaa polkumyyntitulleista toisin kuin tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuottajat. Ne odottavat, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, tarkasteltavana olevan tuotteen hinta laskisi ja unionin tuottajiin kohdistuvat negatiiviset vaikutukset kumoutuisivat viljelijöiden saamina etuina; kyseessä on käyttäjäryhmä, joka työllistää miljoonia ihmisiä unionissa. Viljelijöiden edustajat mainitsivat myös, että jos tarkasteltavana olevan tuotteen hinta laskisi, ne ostaisivat mieluummin tarkasteltavana olevaa tuotetta kuin muita edullisempia mutta saastuttavampia lannoitteita, kuten ureaa tai urea- ja ammoniumnitraattiliuosta. Tämä hyödyttäisi ympäristöä. Ne ehdottivat, että jos toimenpiteet pidetään voimassa, ne suspendoitaisiin (samoin kuin tehtiin Kiinasta, Kazakstanista ja Ukrainasta peräisin olevan piimangaanin tuontia koskevassa tutkimuksessa (26)).
(193)
Komissio tarkasteli huolellisesti viljelijöiden järjestöjen esittämiä väitteitä. On selvää, että unionin viljelijöillä on mahdollisuus hankkia sekä unionin tuottajien että muiden kolmansien maiden tuottajien kuin venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien valmistamaa tarkasteltavana olevaa tuotetta. Mutta ennen kaikkea - kuten vahvistettiin 19 päivänä kesäkuuta 2014 järjestetyssä kuulemisessa - ja vastoin talousalan tutkimuksessa tehtyä olettamusta ei ole mitään takeita siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen mahdollinen alkuvaiheen hinnanlasku (jos toimenpiteiden annettaisiin raueta) siirtyisi loppukäyttäjien eduksi. Kun viljelijät ostavat tarkasteltavana olevaa tuotetta, ne ostavat sitä erittäin usein jakelijoilta eivätkä ole edes tietoisia sen alkuperästä, kunhan se vain täyttää heidän vaatimuksensa (esim. raekoon suhteen). Jos toimenpiteiden annetaan raueta, on näin ollen erittäin todennäköistä, että tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuottajiin kohdistuva vahinko toistuisi, muttei ole mitään takeita siitä, että käyttäjät saisivat etua.
(194)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat polkumyyntitoimenpiteet ovat olleet voimassa monia vuosia ilman viljelijöihin kohdistuvia kohtuuttomia kustannuksia, jotka olisivat voineet vaarantaa niiden olemassaolon. Analysoitaessa unionin etua arvioidaan toimenpiteiden voimassaolon oikeasuhteisuutta ottaen huomioon erilaiset ja toisinaan ristiriidassa olevat edut. Toimenpiteiden pitäminen voimassa on unionin tuottajien edun mukaista, koska toimenpiteiden kumoamisen vuoksi monet niistä joutuisivat lopettamaan toimintansa. Joten oikeasuhteisuuden näkökulmasta on unionin edun mukaista pitää toimenpiteet voimassa, koska komissiolla ei ole näyttöä siitä, että toimenpiteestä aiheutuisi viljelijöille suhteettomia kustannuksia. Viljelijät tunnustavat joka tapauksessa, että ne pitäisivät parempana tilannetta, jossa niillä on useita hankintalähteitä ja että unionin tuotannonalan häviäminen ei olisi niiden edun mukaista.
(195)
Ei myöskään ole mitään näyttöä siitä, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi ammoniumnitraatin hinnanalennukseen, joka siirtyisi käyttäjien eduksi, jolloin ammoniumnitraatti korvattaisiin muilla saastuttavammilla lannoitteilla (ks. 193 kappale). Väitetyn positiivisen ympäristövaikutuksen tueksi ei ole näin ollen esitetty näyttöä. Mahdollinen positiivinen ympäristövaikutus ei kuitenkaan olisi niin merkittävä, että se kumoaisi unionin yleisen edun, jonka mukaista toimenpiteiden voimassa pitäminen on. Toimenpiteiden suspendointia koskevasta ehdotuksesta on todettava, että se ei ole mahdollista, koska perusasetuksen 14 artiklan 4 kohtaan kirjatut oikeudelliset vaatimukset eivät täyty tässä tapauksessa.
(196)
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimenpiteiden voimassaolon päättäminen ei olisi käyttäjien edun mukaista tai ainakaan käyttäjien saamat lisäedut eivät olisi suuremmat kuin unionin tuotannonalalle aiheutuvat lisäkustannukset.
7.4 Unionin etua koskevat päätelmät
(197)
Edellä 179-195 kappaleessa esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.
8. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(198)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(199)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi venäläinen tuottaja, jota ei valittu otokseen, pyysi komissiota aloittamaan neuvottelut sitoumuksesta ja ehdotti vähimmäishintaa ja enimmäismäärää. Perusasetuksessa ei kuitenkaan ole oikeusperustaa sitoumustarjouksen hyväksymiseksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä, koska toimenpiteiden muotoa ei voida muuttaa. Kyseinen venäläinen tuottaja voi pyytää perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaista välivaiheen tarkastelua, jos se katsoo, että tällaista tarkastelua koskevat ehdot täyttyvät.
(200)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Acron-ryhmä pyysi komissiota päättämään menettelyn ryhmän osalta, koska Acron on eri tilanteessa muihin venäläisiin tuottajiin nähden. Tarkastelun havaintojen mukaan Acron on kuitenkin samassa tilanteessa kuin muut venäläiset tuottajat. Lisäksi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa ei ole oikeusperustaa, jonka mukaan voitaisiin tehdä ero vientiä harjoittavien eri tuottajien välille.
(201)
Näin ollen kun otetaan huomioon polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät, voidaan todeta, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti asetuksella (EY) N:o 661/2008, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 989/2009, käyttöön otetut Venäjältä peräisin olevan ammoniumnitraatin tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa vielä viiden vuoden ajan.
(202)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Venäjältä peräisin olevia tällä hetkellä CN-koodeihin 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20 kuuluvia kiinteitä lannoitteita, joiden ammoniumnitraattipitoisuus on suurempi kuin 80 painoprosenttia.
2. Lopullinen polkumyyntitulli on a, b ja c alakohdan mukaisesti vahvistettu kiinteä määrä:
a)
Tuotteet, jotka on valmistanut Open Joint Stock Company (OJSC) ”Azot”, Novomoskovsk, Venäjä, tai Open Joint Stock Company (OJSC) ”Nevinnomyssky Azot”, Nevinnomyssk, Venäjä, ja jotka joko on myyty suoraan ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä tai myyjänä on EuroСhem Trading GmbH, Zug, Sveitsi, taikka joiden myynti on tapahtunut yritysten Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company ’EuroСhem’, Moskova, Venäjä, ja EuroСhem Trading GmbH, Zug, Sveitsi, välityksellä ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa (Taric-lisäkoodi A522):
Tavaran kuvaus
CN-koodi
Taric-koodi
Kiinteä tulli (euroa tonnilta)
Ammoniumnitraatti muuna kuin vesiliuoksena
3102 30 90
-
32,82
Ammoniumnitraatti sekoitettuna kalsiumkarbonaatin tai muiden sellaisten epäorgaanisten aineiden kanssa, jotka eivät ole lannoitteita, typpipitoisuus suurempi kuin 28 painoprosenttia
3102 40 90
-
32,82
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia
3102 29 00
10
32,82
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia
3102 60 00
10
32,82
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia
3102 90 00
10
32,82
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, eivät sisällä fosforia eivätkä kaliumia
3105 10 00
10
32,82
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja/tai kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna pienempi kuin 3 painoprosenttia
3105 10 00
20
31,84
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja/tai kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 3 painoprosenttia mutta pienempi kuin 6 painoprosenttia
3105 10 00
30
30,85
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja/tai kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 6 painoprosenttia mutta pienempi kuin 9 painoprosenttia
3105 10 00
40
29,87
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja/tai kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 9 painoprosenttia mutta enintään 12 painoprosenttia
3105 10 00
50
28,88
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna pienempi kuin 3 painoprosenttia
3105 20 10
30
31,84
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 3 painoprosenttia mutta pienempi kuin 6 painoprosenttia
3105 20 10
40
30,85
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 6 painoprosenttia mutta pienempi kuin 9 painoprosenttia
3105 20 10
50
29,87
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 9 painoprosenttia mutta enintään 12 painoprosenttia
3105 20 10
60
28,88
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna pienempi kuin 3 painoprosenttia
3105 51 00
10
31,84
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna vähintään 3 painoprosenttia mutta pienempi kuin 6 painoprosenttia
3105 51 00
20
30,85
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna vähintään 6 painoprosenttia mutta pienempi kuin 9 painoprosenttia
3105 51 00
30
29,87
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna vähintään 9 painoprosenttia mutta enintään 10,40 painoprosenttia
3105 51 00
40
29,41
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna pienempi kuin 3 painoprosenttia
3105 59 00
10
31,84
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna vähintään 3 painoprosenttia mutta pienempi kuin 6 painoprosenttia
3105 59 00
20
30,85
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna vähintään 6 painoprosenttia mutta pienempi kuin 9 painoprosenttia
3105 59 00
30
29,87
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna vähintään 9 painoprosenttia mutta enintään 10,40 painoprosenttia
3105 59 00
40
29,41
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna pienempi kuin 3 painoprosenttia
3105 90 20
30
31,84
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 3 painoprosenttia mutta pienempi kuin 6 painoprosenttia
3105 90 20
40
30,85
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 6 painoprosenttia mutta pienempi kuin 9 painoprosenttia
3105 90 20
50
29,87
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 9 painoprosenttia mutta enintään 12 painoprosenttia
3105 90 20
60
28,88
b)
Tuotteet, jotka on tuottanut JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Taric-lisäkoodi A959):
Tavaran kuvaus
CN-koodi
Taric-koodi
Kiinteä tulli (euroa tonnilta)
Ammoniumnitraatti muuna kuin vesiliuoksena
3102 30 90
-
47,07
Ammoniumnitraatti sekoitettuna kalsiumkarbonaatin tai muiden sellaisten epäorgaanisten aineiden kanssa, jotka eivät ole lannoitteita, typpipitoisuus suurempi kuin 28 painoprosenttia
3102 40 90
-
47,07
Polkumyyntitullia ei sovelleta 1 kohdassa mainittuihin tuotteisiin, jotka on tuottanut JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat ja joita ei ole mainittu edellä olevassa taulukossa.
c)
Kaikki muut yritykset (Taric-lisäkoodi A999):
Tavaran kuvaus
CN-koodi
Taric-koodi
Kiinteä tulli (euroa tonnilta)
Ammoniumnitraatti muuna kuin vesiliuoksena
3102 30 90
-
47,07
Ammoniumnitraatti sekoitettuna kalsiumkarbonaatin tai muiden sellaisten epäorgaanisten aineiden kanssa, jotka eivät ole lannoitteita, typpipitoisuus suurempi kuin 28 painoprosenttia
3102 40 90
-
47,07
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia
3102 29 00
10
47,07
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia
3102 60 00
10
47,07
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia
3102 90 00
10
47,07
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, eivät sisällä fosforia eivätkä kaliumia
3105 10 00
10
47,07
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja/tai kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna pienempi kuin 3 painoprosenttia
3105 10 00
20
45,66
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja/tai kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 3 painoprosenttia mutta pienempi kuin 6 painoprosenttia
3105 10 00
30
44,25
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja/tai kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 6 painoprosenttia mutta pienempi kuin 9 painoprosenttia
3105 10 00
40
42,83
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja/tai kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 9 painoprosenttia mutta enintään 12 painoprosenttia
3105 10 00
50
41,42
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna pienempi kuin 3 painoprosenttia
3105 20 10
30
45,66
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 3 painoprosenttia mutta pienempi kuin 6 painoprosenttia
3105 20 10
40
44,25
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 6 painoprosenttia mutta pienempi kuin 9 painoprosenttia
3105 20 10
50
42,83
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna ja kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 9 painoprosenttia mutta enintään 12 painoprosenttia
3105 20 10
60
41,42
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna pienempi kuin 3 painoprosenttia
3105 51 00
10
45,66
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna vähintään 3 painoprosenttia mutta pienempi kuin 6 painoprosenttia
3105 51 00
20
44,25
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna vähintään 6 painoprosenttia mutta pienempi kuin 9 painoprosenttia
3105 51 00
30
42,83
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna vähintään 9 painoprosenttia mutta enintään 10,40 painoprosenttia
3105 51 00
40
42,17
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna pienempi kuin 3 painoprosenttia
3105 59 00
10
45,66
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna vähintään 3 painoprosenttia mutta pienempi kuin 6 painoprosenttia
3105 59 00
20
44,25
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna vähintään 6 painoprosenttia mutta pienempi kuin 9 painoprosenttia
3105 59 00
30
42,83
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, fosforipitoisuus P2O5:na laskettuna vähintään 9 painoprosenttia mutta enintään 10,40 painoprosenttia
3105 59 00
40
42,17
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna pienempi kuin 3 painoprosenttia
3105 90 20
30
45,66
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 3 painoprosenttia mutta pienempi kuin 6 painoprosenttia
3105 90 20
40
44,25
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 6 painoprosenttia mutta pienempi kuin 9 painoprosenttia
3105 90 20
50
42,83
Kiinteät lannoitteet, ammoniumnitraattipitoisuus suurempi kuin 80 painoprosenttia, kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 9 painoprosenttia mutta enintään 12 painoprosenttia
3105 90 20
60
41,42
3. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (27) 145 artiklan mukaisesti, 2 kohdassa säädettyä polkumyyntitullia alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
4. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, lopullista polkumyyntitullia ei kanneta 2 artiklan mukaisesti vapaaseen liikkeeseen luovutetuista tuontituotteista.
5. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi ilmoitetut tuontituotteet, joita koskevan kauppalaskun ovat laatineet komission hyväksymän sitoumuksen antaneet, päätöksessä 2008/577/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, luetellut yritykset, vapautetaan 1 artiklalla käyttöön otetuista polkumyyntitulleista seuraavin ehdoin:
-
nämä yritykset ovat valmistaneet asianomaiset tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa ja laskuttaneet tätä niistä suoraan; ja
-
tuonnin mukana on sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä tarkoitetut tiedot ja siinä määrätyn ilmoituksen; ja
-
tulliviranomaisille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat täsmälleen sitoumuslaskussa esitettyä kuvausta.
2. Tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä,
-
kun 1 kohdassa kuvattujen tuontituotteiden osalta todetaan, että yksi tai useampi kyseisessä kohdassa mainituista ehdoista ei täyty; tai
-
kun komissio peruuttaa sitoumukselle myönnetyn hyväksynnän neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 8 artiklan 9 kohdan nojalla asetuksella tai päätöksellä, jossa viitataan tiettyihin tuontitapahtumiin ja ilmoitetaan, että kyseinen sitoumuslasku ei ole pätevä.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
Tehty Brysselissä 23 päivänä syyskuuta 2014.