PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. dubna 2014
o identifikaci technických specifikací IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek
(oznámeno pod číslem C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení,
po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Normalizace sehrává důležitou úlohu v podpoře strategie Evropa 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (2). Několik stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 zdůrazňuje význam dobrovolné normalizace na trzích výrobků nebo služeb, aby byla zajištěna slučitelnost a interoperabilita výrobků a služeb, podpořen technologický rozvoj a inovace.
(2)
Produkty normalizace se v digitální společnosti stávají nepostradatelné pro zajištění interoperability mezi zařízeními, aplikacemi, úložišti dat, službami a sítěmi. Sdělení Komise s názvem „Strategická vize pro evropské normy - další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020“ (3) uznává zvláštní povahu normalizace IKT v situaci, kdy řešení, aplikace a služby IKT často vytvářejí fóra a konsorcia na celosvětové úrovni, která působí jako vedoucí organizace v oblasti tvorby norem IKT.
(3)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 se zaměřuje na modernizaci a zlepšení evropského normalizačního rámce. Vytváří systém, s jehož pomocí může Komise rozhodnout o určení nejvýznamnějších a nejšíře uplatňovaných technických specifikací IKT vydávaných jinými organizacemi, než jsou evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normalizační organizace. Možnost využití úplného rozsahu technických specifikací IKT při nákupu hardwaru, softwaru a IT služeb umožní interoperabilitu, pomůže orgánům veřejné správy vyhnout se patovým situacím a podpoří hospodářskou soutěž v oblasti dodávání interoperabilních řešení IKT.
(4)
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, musí odpovídat požadavkům podle přílohy II nařízení (EU) č. 1025/2012. Soulad s těmito požadavky veřejným orgánům zaručuje, že technické specifikace IKT jsou vytvořeny v souladu se zásadami otevřenosti, spravedlnosti, objektivity a nediskriminace uznávanými Světovou obchodní organizací (WTO) v oblasti normalizace.
(5)
Rozhodnutí o určení specifikací IKT se přijímá po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran zřízenou rozhodnutím Komise 2011/C 349/04 (4), která je doplněna dalšími formami konzultací s odvětvovými odborníky.
(6)
Dne 17. října 2013 Evropská platforma pro normalizaci v oblasti IKT složená z mnoha zúčastněných stran vyhodnotila první soubor šesti technických specifikací IKT: Internet Protocol verze 6 („IPv6“), Lightweight Directory Access Protocol verze 3 („LDAPv3“), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC“), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM“), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402“) a Extensible Markup Language verze 1.0 („W3C XML“). Platforma vydala kladné stanovisko k určení těchto specifikací. Šest technických specifikací bylo následně postoupeno k široké veřejné diskusi, která stanovisko platformy potvrdila.
(7)
Specifikace „IPv6“ vydaná pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) sestává ze souboru technických specifikací používaných pro široké spektrum zařízení a služeb pomocí různých souborů „žádostí o připomínky“ (RFC). Zadavatelé veřejných zakázek by měli v závislosti na kontextu a příslušné aplikaci vybírat takové RFC, které jsou potřebné pro každý produkt nebo službu, aniž by byla narušena interoperabilita. Specifikace „IPv6“ rozšiřuje počet dostupných IP adres, čímž umožňuje zvýšit počet operačních systémů, webových serverů, vyhledávačů a multimediálních stránek, které spolu úspěšně komunikují. Specifikace „IPv6“ je založena na vyspělé technologii, podporuje trvalý růst internetu a umožňuje nové internetové platformy, jako např. Internet věcí.
(8)
Specifikace „LDAPv3“ je internetový protokol vydaný pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), který slouží pro přístup k rozmístěným adresářovým službám a pracuje v souladu s modely dat a služeb X.500. Tento protokol je specifikován v řadě standardizovaných „žádostí o připomínky“ (RFC) pracovní skupiny IETF, jež jsou podrobně uvedeny v RFC 4510 až 4519, a dokáže zajistit vysokou dostupnost s replikací serverů LDAP. Většina produktů pro adresářové služby s významem pro trh podporuje protokol „LDAPv3“. Jedná se o stabilní technologii, která má schopnost zvýšit interoperabilitu, a prakticky představuje normu pro ověřování, schvalování a adresáře uživatelů a adres pro systémy IKT, která může zlepšit přístupnost a kontinuitu, zejména v případě veřejných služeb poskytovaných orgány veřejné správy.
(9)
Specifikace „DNSSEC“ byla vydána pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) a jedná se o bezpečnostní rozšíření systému názvů domén (DNS), které zajišťuje ověření původu dat a ochranu integrity dat pro samotný systém názvů domén (DNS). Identifikace „DNSSEC“ zahrnuje soubor dokumentů, které tvoří jádro bezpečnostních rozšíření DNS potřebných pro podporu veřejných zakázek bloku „DNSSEC“. Díky specifikaci „DNSSEC“ je systém DNS vhodnější pro výměnu parametrů bezpečnostních služeb, které jsou svázány s názvy domén. Zvyšuje se tím důvěra v systém DNS (internetová služba zásadního významu) jako celek, což umožňuje jeho použití pro infrastrukturu pro ukládání, distribuci a ověřování certifikátů aplikací.
(10)
„DKIM“ je technická specifikace IKT vytvořená pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), která umožňuje osobám, funkcím nebo organizacím vlastnícím podpisovou doménu uplatňovat určitou odpovědnost při zasílání zpráv spojením domény se zprávou. Specifikace DKIM odděluje otázku identity osoby podepisující zprávu od totožnosti domnělého autora zprávy. Uplatnění odpovědnosti je ověřeno prostřednictvím kryptografického podpisu a přímým odesláním dotazu na doménu podepisujícího pro získání příslušného veřejného klíče. Specifikace „DKIM“ se uplatňuje v několika tržních odvětvích, tj. ve finančním a bankovním odvětví, u poskytovatelů e-mailových služeb, na sociálních sítích nebo u provozovatelů internetového obchodu. Pokud by specifikaci „DKIM“ používaly veřejné orgány, představovala by základní úroveň důvěryhodnosti původu sdělení, čímž by se zlepšila interoperabilita mezi zasílajícími a přijímajícími organizacemi.
(11)
Specifikace „ECMA-402“ vytvořená organizací Ecma International je všeobecný víceúčelový programovací jazyk popisovaný několika specifikacemi, které odpovídají jazykovědným a kulturním zvyklostem v různých jazycích a zemích. ECMAScript je široce používaný programovací jazyk na internetu, rovněž v Evropě. Jeho používání je velmi rozšířené, pokrývá webové klientské aplikace jako webové prohlížeče nebo serverové aplikace jako elektronické bankovnictví, e-mailové servery, nebo dokonce počítačové hry, a je také důležitým programovacím jazykem pro World Wide Web. Mezinárodní vlastnosti jazyka ECMA-402 jsou obzvlášť důležitým rozšířením jazyka ECMAScript pro mnohojazyčné evropské prostředí. Specifikace a standardy ECMAScript účinně přispívají k lepší interoperabilitě a jsou velmi běžně zařazovány do vnitrostátních seznamů standardů a specifikací interoperability pro účely zadávání veřejných zakázek.
(12)
Specifikace „W3C XML“ vydaná konsorciem World Wide Web (W3C) je balíček příbuzných specifikací strukturalizace dat, který podporuje široce nastavitelné sdílení informačních a výpočetních zdrojů. XML verze 1.0 je dnes jedním z nejpoužívanějších formátů pro sdílení strukturovaných informací a na rozšířeních XML je založeno mnoho dalších specifikací datových formátů. Díky svému velmi rozšířenému používání jakožto formátu sdíleného lidmi i počítači, určeného pro předávání informací, je neoddělitelnou součástí většiny internetových aplikací. Zadavatelé mohou potřebovat vybírat specifikace, které odpovídají požadavkům, pro něž zadávají veřejné zakázky. Široké rozšíření XML ve světových úložištích dat a sítích zaručuje, že se jedná o klíčový formát pro celosvětovou interoperabilitu IKT mezi aplikacemi, službami a produkty v příštích desetiletích,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,
annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014,
julkisissa hankinnoissa viittausasiakirjoina käytettävien tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien yksilöimisestä
(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 1 kohdan,
on kuullut tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevää eurooppalaista sidosryhmäfoorumia,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Standardoinnilla on merkittävä sija komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (2) vahvistetun Eurooppa 2020 -strategian tukemisessa. Useassa Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeessa korostetaan tuote- tai palvelumarkkinoilla tehtävän vapaaehtoisen standardoinnin merkitystä tuotteiden ja palvelujen yhteensopivuuden ja yhteentoimivuuden varmistamisessa, teknologisen kehityksen edistämisessä ja innovoinnin tukemisessa.
(2)
Digitaalisessa yhteiskunnassa standardointituotteet ovat välttämättömiä, jotta varmistetaan laitteiden, sovellusten, tietovarastojen, palvelujen ja verkostojen yhteentoimivuus. Komission tiedonannossa ”Strateginen visio eurooppalaisille standardeille: lisätään ja nopeutetaan Euroopan talouden kestävää kasvua vuoteen 2020 mennessä” (3) tunnustetaan tieto- ja viestintätekniikan standardoinnin erityisyys, sillä tieto- ja viestintätekniikan ratkaisut, sovellukset ja palvelut laaditaan usein globaaleissa tieto- ja viestintätekniikan foorumeissa ja konsortioissa, joista on tullut johtavia tieto- ja viestintätekniikan standardien kehittämisorganisaatioita.
(3)
Asetuksella (EU) N:o 1025/2012 pyritään nykyaikaistamaan ja parantamaan eurooppalaista standardointikehystä. Sillä perustetaan järjestelmä, jonka mukaan komissio voi päättää yksilöidä merkityksellisimmät ja laajimmin hyväksytyt tieto- ja viestintätekniikan tekniset eritelmät, jotka eivät ole eurooppalaisten, kansainvälisten tai kansallisten standardointiorganisaatioiden julkaisemia. Mahdollisuus käyttää mahdollisimman laajaa tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien valikoimaa laitteiden, ohjelmistojen ja tietotekniikkapalvelujen hankinnoissa yhteentoimivuuden mahdollistamiseksi myötävaikuttaa siihen, että vältetään julkisen hallinnon sitoutumista yhteen toimittajaan, ja edistää kilpailua yhteentoimivien tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen hankinnoissa.
(4)
Julkisissa hankinnoissa viiteasiakirjoina käytettävien tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien on täytettävä asetuksen (EU) N:o 1025/2012 liitteessä II vahvistetut vaatimukset. Vaatimusten täyttäminen antaa viranomaisille varmuuden siitä, että kyseiset tieto- ja viestintätekniikan tekniset eritelmät laaditaan noudattaen avoimuuden, oikeudenmukaisuuden, objektiivisuuden ja syrjimättömyyden periaatteita, jotka Maailman kauppajärjestö (WTO) tunnustaa standardoinnin alalla.
(5)
Päätös tieto- ja viestintätekniikan eritelmien yksilöimisestä hyväksytään sen jälkeen, kun on kuultu komission päätöksellä 2011/C 349/04 (4) perustettua tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevää eurooppalaista sidosryhmäfoorumia sekä kun alakohtaisia asiantuntijoita on tämän täydennyksenä kuultu muulla tavoin.
(6)
Tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevä eurooppalainen sidosryhmäfoorumi arvioi 17 päivänä lokakuuta 2013 kuudesta tieto- ja viestintätekniikan teknisestä eritelmästä koostuvan ensimmäisen kokonaisuuden: Internet Protocol version 6 (”IPv6”), Lightweight Directory Access Protocol version 3 (”LDAPv3”), Domain Name System Security Extensions (”DNSSEC”), DomainKeys Identified Mail Signatures (”DKIM”), ECMAScript-402 Internationalisation Specification (”ECMA-402”) ja Extensible Markup Language version 1.0 (”W3C XML”). Foorumi antoi myönteisen lausunnon näiden eritelmien yksilöimisestä. Seuraavaksi näiden kuuden teknisen eritelmän osalta järjestettiin laaja julkinen kuuleminen, jonka tulokset vahvistivat foorumin lausunnon.
(7)
Internet Engineering Task Force -ryhmän (IETF) julkaisema IPv6-eritelmä käsittää joukon teknisiä eritelmiä, joita sovelletaan monenlaisiin laitteisiin ja palveluihin käyttäen erilaisia ”Requests for Comments” -kokonaisuuksia (”RFC”). Julkisia hankintoja tekevien olisi kontekstin ja sovelluksen mukaan valittava ne RFCt, joita tarvitaan kutakin tuotetta tai palvelua varten, estämättä yhteentoimivuutta. IPv6 kasvattaa käytettävissä olevien IP-osoitteiden lukumäärää ja mahdollistaa näin sen, että suurempi määrä käyttöjärjestelmiä, verkkopalvelimia, hakukoneita ja multimediasivustoja toimii moitteettomasti yhteen. IPv6 perustuu pitkälle kehittyneeseen tekniikkaan ja tukee internetin jatkuvaa kasvua mahdollistaen uudet internetskenaariot, kuten esineiden internet.
(8)
LDAPv3 on Internet Engineering Task Force -ryhmän (IETF) julkaisema internetyhteyskäytäntö, jonka avulla saadaan käyttöön jaeltuja hakemistopalveluita, jotka toimivat X.500-datan ja palvelumallien mukaisesti. LDAPv3 määritellään IETF:n ”Requests For Comments” -vakiosarjoina (RFCt), jotka esitetään yksityiskohtaisesti RFC 4510-4519:ssa ja joilla pystytään varmistamaan hyvä käytettävyysaste replikoimalla LDAP-palvelimia. Suurin osa markkinoiden kannalta merkityksellisistä hakemistopalvelutuotteista on yhteensopiva LDAPv3:n kanssa. Kyseessä on vakaa tekniikka, jolla voidaan mahdollisesti lisätä yhteentoimivuutta ja joka on käytännössä todentamista, valtuuttamista sekä käyttäjä- ja osoitehakemistoja koskeva tieto- ja viestintätekniikan standardi, joka voi lisätä käytettävyysastetta ja jatkuvuutta etenkin julkisen hallinnon toteuttamien julkisten palvelujen osalta.
(9)
Internet Engineering Task Force -ryhmän (IETF) julkaisema DNSSEC on DNS-verkkotunnusjärjestelmän turvalaajennus, joka todentaa tietojen alkuperän ja suojaa tiedon eheyttä itse DNS-verkkotunnusjärjestelmässä. DNSSEC-tunnistus käsittää joukon asiakirjoja, jotka muodostavat DNSSEC-lohkon julkisten hankintojen tueksi tarvittavien DNS-turvalaajennusten ytimen. DNSSEC lisää DNS:n soveltuvuutta sellaisten turvapalveluparametrien vaihtoon, joihin liittyy verkkotunnuksia. Tämä lisää DNS:n (internetin kriittisen palvelun ja peruspalvelun) luotettavuutta kokonaisuudessaan ja näin ollen mahdollistaa sen käytön todistusten varastointia, jakelua ja todentamista koskevissa sovellusten infrastruktuureissa.
(10)
DKIM on Internet Engineering Task Force -ryhmän (IETF) kehittämä tieto- ja viestintätekniikan tekninen eritelmä, joka mahdollistaa sen, että henkilö, tehtävä tai organisaatio, joka omistaa lähettäjän verkkotunnuksen, voi ottaa vastuuta viestistä liittämällä viestiin kyseisen tunnuksen. DKIM erottaa toisistaan viestin allekirjoittajan henkilöllisyyttä ja viestin oletettua kirjoittajaa koskevat käsitteet. Vastuullisuus validoidaan salausavaimella ja kysymällä allekirjoittajan verkkotunnusta suoraan asianmukaisen julkisen salausavaimen saamiseksi. DKIM:iä käytetään useilla markkinasektoreilla, kuten rahoitus- ja pankkisektorilla, sähköpostin palveluntarjoajien sektorilla, sosiaalisissa verkostoissa ja verkkokaupassa. Jos viranomaiset käyttäisivät DKIM:iä, tällä vahvistettaisiin perusluottamus viestinnän alkuperään, jolloin lähettävien ja vastaanottavien organisaatioiden yhteentoimivuus paranee.
(11)
Ecma International -organisaation kehittämä ECMA-402 on yleinen monikäyttöinen ohjelmointikieli, jota kuvataan useissa eritelmissä, jotka mukautuvat eri ihmiskielissä ja maissa käytettäviin kielellisiin ja kulttuurisiin konventioihin. ECMAScript on verkossa laajasti käytetty ohjelmointikieli myös Euroopassa. Sen käyttö on hyvin laaja-alaista ja kattaa verkkoasiakaspohjaiset sovellukset kuten verkkoselaimet, palvelinpohjaiset sovellukset kuten verkkopankkipalvelut, sähköpostipalvelimet tai jopa tietokonepelit, ja se on myös merkittävä WWW-ohjelmointikieli. ECMA-402:n tarjoamat kansainvälistämiseen liittyvät ominaisuudet ovat erityisen merkityksellinen parannus ECMAScriptiin monikielisessä eurooppalaisessa ympäristössä. ECMAScriptiä koskevat eritelmät ja standardit edistävät tehokkaasti yhteentoimivuutta, ja ne on hyvin yleisesti sisällytetty julkisissa hankinnoissa käytettäviin yhteentoimivuutta koskeviin kansallisiin standardeihin ja eritelmiin.
(12)
World Wide Web Consortium -yhteenliittymän (W3C) julkaisema W3C XML on joukko tietorakenne-eritelmiä, jotka edistävät laajasti laajennettavissa olevaa tieto- ja laskentaresurssien jakamista. XML:n versio 1.0 on nykyisin yksi laajimmin käytetyistä formaateista jäsennellyn tiedon jakamista varten, ja monet muut tiedon tallennusmuotoa koskevat eritelmät perustuvat XML:n laajennuksiin. Sen laaja-alainen käyttö sekä henkilöiden välisenä että tietokoneiden välisenä tiedonvälitysformaattina nivoo sen olennaiseksi osaksi lähes kaikkea internetin käyttöä. Hankintoja tekevien olisi valittava eritelmä, joka vastaa hankinnan vaatimuksia. XML:n käytön laajuus maailman tietopankeissa ja verkoissa varmistaa sen, että se on tulevina vuosikymmeninä keskeinen formaatti tieto- ja viestintätekniikan sovellusten, palvelujen ja tuotteiden maailmanlaajuisen yhteentoimivuuden kannalta,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Julkisissa hankinnoissa viittausasiakirjoina käytettävät tieto- ja viestintätekniikan tekniset eritelmät vahvistetaan liitteessä.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 3 päivänä huhtikuuta 2014.