ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1093/2012/EU
ze dne 21. listopadu 2012
o Evropském roku občanů (2013)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 21 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie se zakládá na nedělitelných a všeobecných hodnotách lidské důstojnosti, svobody, rovnosti a solidarity, spočívá na zásadách demokracie a právního státu. Tyto zásady mají ve společnostech, jež se vyznačují pluralismem, zákazem diskriminace, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností žen a mužů, pro členské státy zásadní význam. Každý občan Unie má práva stanovená ve Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a v Listině základních práv Evropské unie a měl by mít i možnost jich požívat.
(2)
Maastrichtská smlouva zavedla v roce 1993 institut občanství Unie. Práva spojená s občanstvím Unie byla dále posílena v roce 1999 Amsterdamskou smlouvou a v roce 2009 Lisabonskou smlouvou. V roce 2013 si budeme připomínat dvacáté výročí vzniku občanství Unie. V čl. 1 bodě 12 a čl. 2 bodě 34 Lisabonské smlouvy (dnešní článek 9 Smlouvy o EU a článek 20 Smlouvy o fungování EU) je stanoveno, že každá osoba, která má státní příslušnost členského státu, je občanem Unie, že občanství Unie nenahrazuje, nýbrž doplňuje občanství členského státu a že občané Unie požívají práv a povinností stanovených Smlouvami. V čl. 2 bodě 35 Lisabonské smlouvy (dnešní článek 21 Smlouvy o fungování EU) je zakotveno právo občanů Unie na volný pohyb a pobyt.
(3)
Stockholmský program - otevřená a bezpečná Evropa, která slouží svým občanům a chrání je (3), staví občana do středu evropských politik v oblasti svobody, bezpečnosti a práva. Svou činnost zaměřuje na „budování Evropy občanů“ včetně podpory práv občanů, zejména práva na volný pohyb a práv, která občanům Unie umožňují aktivně se účastnit demokratického života Unie.
(4)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 15. prosince 2010 o stavu dodržování základních práv v Evropské unii (2009) - účinné provádění po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost (4) vyzval Komisi, aby vyhlásila rok 2013 Evropským rokem občanů, a dala tak impulz k diskusi o evropském občanství, včetně diskuse o jeho terminologii, obsahu a rozsahu, a informovala evropské občany o jejich právech, zejména nových právech vyplývajících ze vstupu Lisabonské smlouvy v platnost a o dostupných prostředcích k uplatňování těchto práv.
(5)
Rok 2013 by měl být vyhlášen Evropským rokem občanů. Evropský rok občanů by mohl být vhodnou příležitostí k tomu, aby se zvýšilo povědomí široké veřejnosti o právech a povinnostech spojených s občanstvím Unie. Cílem Evropského roku občanů by mělo rovněž být zvýšení povědomí občanů o právech vyplývajících z občanství Unie, pokud uplatňují své právo cestovat do jiného členského státu a pobývat v něm, například jako studenti, pracovníci, osoby hledající zaměstnání, dobrovolníci, spotřebitelé, podnikatelé, mladí lidé nebo důchodci. Osvětové akce by proto měly být členěny geograficky, demograficky a sociálně a měly by se také věnovat odstraňování zbývajících překážek, které občanům brání uplatňovat práva vyplývající z občanství Unie. Je třeba informovat o tom, že občané Unie sami hrají klíčovou úlohu při posilování těchto práv tím, že se zapojí do občanské společnosti a demokratického života.
(6)
Aby se občané Unie mohli informovaně rozhodnout, zda využijí svého práva na volný pohyb, nestačí pouze zlepšovat jejich povědomí o tomto právu. Je velmi důležité, aby občané Unie byli rovněž náležitě informováni o dalších právech, jichž na základě právních předpisů Unie v přeshraničních situacích požívají. Rozhodnou-li se využít svého práva na volný pohyb, umožní jim tyto informace tato ostatní práva také plně uplatňovat.
(7)
Od svého zavedení Římskou smlouvou v roce 1958 se právo na volný pohyb a pobyt coby jedna ze čtyř základních svobod osvědčilo jako jeden z pilířů vytvoření vnitřního trhu ku prospěchu ekonomik členských států i jednotlivých občanů Unie.
(8)
Občané Unie vysoce oceňují právo svobodně se pohybovat a pobývat na území různých členských států jako základní individuální právo spojené s občanstvím Unie. Jako takové ukazuje a podporuje lepší porozumění hodnotě, kterou evropská integrace představuje, jakož i účast občanů na utváření Unie.
(9)
Navzdory tomu, že právo na volný pohyb a pobyt je pevně zakotveno v primárním právu Unie a podrobně rozpracováno v sekundárním právu Unie, nadále přetrvává rozdíl mezi příslušnými právními předpisy a skutečností, s níž se občané setkávají, když tato práva chtějí uplatňovat v praxi. Občané Unie, kromě toho, že na ně doléhá nejistota ohledně výhod mobility, vnímají skutečnost, že praktických překážek, jež musí překonávat v souvislosti s životem a prací v jiném členském státě Unie, je příliš mnoho.
(10)
Ve Zprávě o občanství EU za rok 2010 ze dne 27. října 2010 nazvané „Odstranit překážky pro výkon práv občanů EU“ reagovala Komise na hlavní překážky, se kterými se občané stále setkávají v každodenním životě při uplatňování svých práv, která mají jako občané Unie, zejména v přeshraničních situacích, a nastínila 25 konkrétních opatření k odstranění těchto překážek. Jednou z překážek, které byly v této souvislosti zjištěny, byl nedostatek informací. Komise ve své zprávě dospěla k závěru, že občané Unie nemohou požívat svých práv, neboť o nich nejsou dostatečně informováni, a oznámila svůj záměr zvýšit informovanost občanů Unie o jejich právech, zejména o právu na volný pohyb.
(11)
Smlouva o EU a Smlouva o fungování EU přiznávají každému občanovi právo svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států, právo volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu a v obecních volbách v členském státě, v němž mají bydliště, a to za stejných podmínek jako státní příslušníci tohoto členského státu, právo na diplomatickou nebo konzulární ochranu v třetí zemi kterýmkoli členským státem za stejných podmínek jako státní příslušníci tohoto státu, pokud členský stát, jehož jsou státními příslušníky, nemá v této třetí zemi své zastoupení, petiční právo k Evropskému parlamentu, právo obracet se na evropského veřejného ochránce práv a na orgány Unie, jakož i další práva v mnoha oblastech, jako je volný pohyb zboží a služeb, ochrana spotřebitele a veřejné zdraví, rovné příležitosti a rovné zacházení, přístup k zaměstnání a k sociální ochraně.
(12)
Lisabonská smlouva stanovila nová práva, zejména zavedla občanskou iniciativu, stanovenou v jejím čl. 1 bodě 12 a čl. 2 bodě 37 (článek 11 Smlouvy o EU a článek 24 Smlouvy o fungování EU), podle níž může alespoň jeden milion občanů z podstatného počtu členských států vyzvat Komisi, aby v některé z oblastí působnosti Unie předložila návrh; díky této iniciativě se mohou občané aktivně zapojit do politického života Unie a přímo se podílet na utváření práva Unie (5).
(13)
Od roku 1979, kdy se konaly první přímé volby, působí Evropský parlament jako přímý prostředník mezi občany a Unií. Evropský parlament a jeho poslanci hrají zásadní úlohu, pokud jde o informování o právech spojených s občanstvím Unie a o jeho přínosech, stejně jako o to, aby při utváření politik stály v popředí zájmy občanů Unie, a o podporu aktivní účasti občanů Unie. Zvyšování povědomí o právech občanů Unie, rovnosti pohlaví, účasti žen a mužů v demokratickém životě Unie, včetně jejich aktivního a pasivního volebního práva v členském státě, v němž mají bydliště, a o rozsahu pravomocí Evropského parlamentu v legislativním procesu je rovněž důležité s ohledem na volby do Evropského parlamentu v roce 2014. Účinek těchto osvětových akcí by se měl zesílit díky úzké koordinaci a využívání možností součinnosti s významnými akcemi prováděnými v období před volbami ostatními orgány Unie, zejména Evropským parlamentem, evropskými politickými stranami a nadacemi a členskými státy.
(14)
Občané Unie, kteří zvažují, zda využijí svého práva na volný pohyb a pobyt, by měli být mimoto informováni zejména o svých právech, pokud jde o získání nebo zachování práv na sociální zabezpečení, včetně práv týkajících se přeshraniční zdravotní péče, na základě předpisů Unie pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení. Tyto předpisy zaručují, že nepřijdou o svá práva na sociální zabezpečení, když se rozhodnou přestěhovat v rámci Unie. Dále by měli být informováni o uznávání svého vzdělání, akademických titulů a odborné kvalifikace a o sociálních a občanských schopnostech, které jsou součástí evropského rámce „klíčových schopností pro celoživotní učení“ (6) a které je mohou připravit na plné zapojení do občanského života a k uplatnění práv, jichž požívají na základě práva Unie.
(15)
Občané Unie by měli být rovněž lépe informováni o svých právech, jež mají jako cestující při cestování po Evropské unii za použití jakéhokoli druhu dopravy, a o právech, jež jim náleží jako spotřebitelům v přeshraničním kontextu. Jestliže si budou občané Unie jisti, že jejich spotřebitelská práva jsou účinně chráněna, budou schopni více přispívat k rozvoji unijního trhu se zbožím a službami, který díky tomu účinněji rozvine svůj plný potenciál ku prospěchu občanů. Podobně by měli být občané lépe informováni o předpisech týkajících se všeobecné bezpečnosti výrobků a dohledu nad trhem, aby měli povědomí o tom, jak jsou v rámci celé Unie chráněna jejich práva a jejich zdraví, zejména v případě ohrožení nebo rizik, kterým nejsou schopni čelit jako jednotlivci. Dále je důležité zvýšit povědomí občanů Unie o jejich právech na přeshraniční zdravotní péči a o doprovodných opatřeních, jako je elektronické zdravotnictví (eHealth) a telemedicína, aby mohli plně využívat bezpečné a kvalitní zdravotní péče poskytované přes hranice členských států.
(16)
Snahou tohoto rozhodnutí je přispět ke splnění cílů strategie Evropa 2020, neboť usnadnění volného pohybu osob a zvyšování mobility pracovníků je jedním z významných způsobů, jak řešit dopady demografických změn na pracovní trh a zvyšovat zaměstnatelnost osob a konkurenceschopnost evropské ekonomiky. S ohledem na znepokojivě vysokou míru nezaměstnanosti v některých členských státech je cílem tohoto rozhodnutí v dlouhodobém horizontu podporovat výzkum a inovace v Unii.
(17)
Informační, vzdělávací a osvětové kampaně pořádané v rámci Evropského roku občanů by rovněž měly brát ohled na potřeby specifických a ohrožených skupin. Informace by měly být volně přístupné ve všech úředních jazycích Unie. Měly by být formulovány jednoduše a vypracovány ve spolupráci s místními, regionálními a ústředními orgány členských států, sdělovacími prostředky, organizacemi občanské společnosti a nevládními organizacemi. Všechny tyto zúčastněné subjekty by měly zvážit pořádání různých iniciativ, jako jsou soutěže v psaní slohových prací a vypracování akčních plánů a pokynů, zřízení internetových fór nebo pořádání kampaní ve školách, včetně vysokých škol.
(18)
Zásadní význam pro chod Unie má aktivní úloha občanů Unie a organizací, které je zastupují. V článcích 10 a 11 Smlouvy o EU je zdůrazněn význam participativní demokracie ve všech jejích aspektech a vyzdvižena úloha občanů a organizací je zastupujících, kteří projevují a veřejně si vyměňují své názory na všechny oblasti činnosti Unie. Orgány Unie by měly podporovat aktivní demokratickou účast na rozhodovacím procesu prostřednictvím pravidelného, otevřeného a transparentního dialogu s občanskou společností s cílem zajistit koherentnost a transparentnost činnosti Unie. Aktivní účasti občanů Unie se rovněž pomůže zajištěním přístupu k dokumentům a informacím a řádnou správou věcí veřejných.
(19)
Významnou úlohu při poskytování informací občanům, zejména mladým lidem, o institutu občanství Unie a o právech, která jsou s ním spojena, hraje vzdělávací politika. V souladu s evropským rámcem „klíčových schopností pro celoživotní učení“ může rovněž přispívat k rozvoji vícejazyčnosti, mobility studentů, učitelů, osob účastnících se odborného vzdělávání a jejich instruktorů a podporovat sociální a občanské schopnosti, čímž napomáhá občanům plně se účastnit občanského života a uplatňovat veškerá práva, která mají podle práva Unie. Mělo by být možné provádět zvláštní opatření, zvyšovat povědomí o možnostech dobrovolnické činnosti, studia v zahraničí, absolvování stáže v jiném členském státě nebo účasti na výměnných vzdělávacích programech Unie.
(20)
U příležitosti Evropského roku občanů vydá Komise Zprávu o občanství EU za rok 2013, která bude podrobně informovat o pokroku dosaženém od Zprávy o občanství EU za rok 2010 a bude obsahovat návrhy dalších opatření směřujících k odstranění překážek, které občanům Unie dosud brání plně uplatňovat jejich práva. Na základě této zprávy může Rada přijmout ustanovení o posílení nebo rozšíření práv spojených s občanstvím Unie.
(21)
Občané Unie by rovněž měli být informováni o existenci vícejazyčného webového portálu Vaše Evropa, který je jednotným informačním místem pro práva občanů a podniků v Unii.
(22)
Informační centra „Europe Direct“ jako prostředník mezi Unií a jejími občany na místní úrovni by měla úzce spolupracovat s Evropským parlamentem při pořádání osvětových kampaní a měla by podněcovat místní a regionální diskuse o Unii, předávat informační materiály a šířit je mezi veřejností a nabízet příležitost pro poskytování zpětné vazby orgánům Unie.
(23)
Veškeré iniciativy prováděné za účelem podpory Evropského roku občanů a v jeho rámci by měly usilovat o zvýšení vzájemného porozumění mezi občany Unie, orgány Unie a členskými státy. K tomu je nutné zvyšovat povědomí o právech občanů mezi zaměstnanci veřejné správy na unijní, státní, regionální i místní úrovni.
(24)
Již od svého vzniku v roce 1949 hraje Rada Evropy vedoucí úlohu v oblasti vzdělávání a kultury, a to tím, že podporuje a vytváří evropské kulturní sítě, vede mezikulturní dialog a podporuje jazykovou rozmanitost. Unie by proto měla v souvislosti s Evropským rokem občanů rozvíjet s Radou Evropy součinnost v této oblasti.
(25)
Primárně patří oblast zlepšování povědomí občanů o právech, jež jim jakožto občanům Unie náleží, do působnosti členských států. To zahrnuje poskytování informací o Unii a cílené podávání zpráv o činnostech všech orgánů Unie. Činnosti na úrovni Unie doplňují činnosti na vnitrostátní, regionální či místní úrovni tak, jak je zdůrazněno v politickém prohlášení nazvaném „Partnerství pro komunikaci o Evropě“, které Evropský parlament, Rada a Komise podepsaly dne 22. října 2008 (7). Orgány Unie a členské státy by měly prohlubovat spolupráci se sdělovacími prostředky a měly by se zavázat, že jim budou o Unii poskytovat kvalitní informace.
(26)
V zájmu optimalizace účinnosti a efektivity akcí plánovaných v rámci Evropského roku občanů je třeba, aby v roce 2012 proběhla série přípravných akcí v souladu s čl. 49 odst. 6 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8) (finanční nařízení).
(27)
Je třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k získání prostředků, které byly ztraceny, neoprávněně vyplaceny nebo nesprávně použity, v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (9) a (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (11).
(28)
Financování jiných aktivit než těch, jež jsou financovány z rozpočtu Evropského roku občanů, je ze strany Unie možné prostřednictvím existujících programů Unie nebo strukturálních fondů, zejména programu „Evropa pro občany“ 2007-2013, a zvláštního programu „Základní práva a občanství“ 2007-2013, který je součástí obecného programu „Základní práva a spravedlnost“, programu „Celoživotní učení“ včetně programu Erasmus, iniciativy „Mládež v pohybu“ a programu „MEDIA“.
(29)
V zájmu budoucích evropských roků je třeba zpracovat důkladné hodnocení opatření prováděných v rámci Evropského roku občanů. Příslušná zpráva by měla obsahovat podněty a osvědčené postupy pro budoucí akce, pokud jde o nejlepší způsoby, jak účinně oslovit a zapojit občany, které by měly pokud možno vycházet ze srovnatelných kvantitativních údajů získaných v rámci Evropského roku občanů.
(30)
Jelikož cílů Evropského roku občanů, kterými je zvýšení povědomí a znalosti o právech a povinnostech spojených s občanstvím Unie, aby občané mohli plně využívat práv svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států, a v této souvislosti rovněž zaměření se na podporu požívání ostatních práv spojených s občanstvím Unie, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, mimo jiné vzhledem k nutnosti mnohostranných partnerství, nadnárodní výměny informací, pořádání osvětových akcí a šíření osvědčených postupů v celé Unii, a proto jich z důvodu rozsahu Evropského roku občanů může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Rok 2013 se vyhlašuje „Evropským rokem občanů“.
Článek 2
Cíle
1. Všeobecným cílem Evropského roku občanů je zvýšit povědomí a znalosti o právech a povinnostech spojených s občanstvím Unie, aby občané mohli plně využívat práv svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států. V této souvislosti se Evropský rok občanů zaměří rovněž na podporu požívání ostatních práv spojených s občanstvím Unie.
2. Na základě odstavce 1 sleduje Evropský rok občanů tyto konkrétní cíle:
a)
zvýšit povědomí občanů Unie o jejich právu svobodně se pohybovat a pobývat v Unii a v této souvislosti o všech ostatních právech zaručených občanům Unie bez jakékoli diskriminace, včetně práva volit v místních a evropských volbách v členském státě, v němž mají bydliště;
b)
zvýšit povědomí občanů Unie, včetně mladých lidí, o tom, jak mohou mít hmatatelný prospěch z práv přiznaných Unií, jakož i o politikách a programech na podporu uplatňování těchto práv;
c)
podnítit diskusi o vlivu a potenciálu, jež má svoboda pohybu a pobytu jakožto nezcizitelný prvek občanství Unie, s cílem podnítit a posílit aktivní občanskou a demokratickou účast občanů Unie zejména v občanských fórech o politikách Unie a volbách do Evropského parlamentu, čímž se posílí sociální soudržnost, kulturní rozmanitost, solidarita, rovnost mezi ženami a muži, vzájemná úcta a pocit společné evropské identity mezi občany Unie na základě základních hodnot Unie zakotvených ve Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU a v Listině základních práv Evropské unie.
Článek 3
Příslušné iniciativy
1. Opatření, která je třeba přijmout k dosažení cílů uvedených v článku 2, mohou zahrnovat tyto iniciativy organizované na úrovni Unie a na celostátní, regionální i místní úrovni:
a)
informační kampaně, zpravodajství ve sdělovacích prostředcích, vzdělávací kampaně a kampaně na zvyšování povědomí určené široké veřejnosti nebo i užšímu publiku;
b)
výměnu informací a sdílení zkušeností a osvědčených postupů mezi orgány na unijní, celostátní, regionální a místní úrovni a mezi jinými veřejnými subjekty a organizacemi občanské společnosti;
c)
konference a slyšení, rovněž přes internet, a jiné akce na podporu diskusí a ke zvýšení povědomí o významu a výhodách práva na volný pohyb a pobyt a obecněji o institutu občanství Unie a právech s ním spojených;
d)
využití stávajících vícejazyčných participativních nástrojů k podnícení organizací občanské společnosti a občanů s cílem aktivně je zapojit do Evropského roku občanů, včetně nástrojů přímé demokracie, jako je občanská iniciativa a veřejné konzultace;
e)
posílení úlohy a zviditelnění stávajících nástrojů pro informování občanů včetně nástrojů moderních informačních a komunikačních technologií, například vícejazyčných informačních center Europe Direct a webového portálu Vaše Evropa, jakožto klíčových prvků jednotného informačního místa pro práva občanů Unie;
f)
posílení úlohy a zviditelnění nástrojů pro řešení problémů, jako je SOLVIT, s cílem umožnit občanům Unie lepší uplatňování a obranu svých práv na základě práva Unie;
g)
poskytování informací občanům Unie o Petičním výboru Evropského parlamentu a o evropském veřejném ochránci práv, aby mohli občané Unie lépe uplatňovat a bránit svá práva na základě práva Unie; a
h)
propagace Zprávy o občanství EU, která bude založena na rozsáhlé diskusi a aktivních příspěvcích občanů a zúčastněných stran a v níž budou identifikovány další překážky, které brání občanům Unie plně uplatňovat práva spojená s občanstvím Unie, a navrženy vhodné strategie k odstranění těchto překážek.
2. Podrobné informace o iniciativách uvedených v odstavci 1 jsou obsaženy v příloze.
3. Komise a členské státy mohou označit další činnosti, které mohou být přínosem pro cíle Evropského roku občanů stanovené v článku 2, a umožnit, aby byl název Evropského roku občanů použit k propagaci těchto činností v míře, v níž přispívají k dosažení těchto cílů.
4. V souvislosti s iniciativami pořádanými v rámci Evropského roku občanů je třeba věnovat pozornost identifikaci překážek, které občanům Unie brání uplatňovat jejich práva, a podpoře vhodných způsobů a strategii k odstranění těchto překážek, podpoře porozumění mezi různými kulturami a boji proti diskriminaci. Proto je třeba usilovat o součinnost mezi těmito iniciativami a stávajícími nástroji a programy v oblasti základních práv, občanských práv, zaměstnanosti a sociálních věcí, vzdělávání a kultury.
Článek 4
Koordinace a provádění na úrovni Unie
1. Komise úzce spolupracuje s členskými státy, Evropským parlamentem, Evropským hospodářským a sociálním výborem a Výborem regionů a místními a regionálními orgány a s institucemi a sdruženími zastupujícími místní a regionální zájmy.
2. Komise svolává zasedání zástupců evropských organizací nebo organizací občanské společnosti nebo orgánů činných v oblasti občanství a obrany práv občanů nebo podporujících vzdělávání a kulturu a jiné zúčastněné strany, aby byli Komisi nápomocni při provádění Evropského roku občanů na úrovni Unie.
3. Za účelem účinného plnění cílů evropských roků se Komise snaží využívat možných součinností mezi různými tematickými evropskými roky prostřednictvím hodnocení výsledků, sledováním přetrvávajících nedostatků a případně poskytováním statistických údajů.
4. Komise provádí toto rozhodnutí na úrovni Unie.
Článek 5
Finanční ustanovení
1. Opatření s působností na úrovni Unie uvedená v části A přílohy se uskutečňují prostřednictvím veřejných zakázek nebo grantů financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie.
2. Na opatření s celounijní působností uvedená v části B přílohy mohou být poskytovány dotace ze souhrnného rozpočtu Unie.
Článek 6
Mezinárodní spolupráce
Komise může pro účely Evropského roku občanů spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Radou Evropy.
Článek 7
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby v případě, že jsou prováděny akce financované podle tohoto rozhodnutí, byla na ochranu finančních zájmů Unie uplatňována preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoliv jiným protiprávním činnostem, byly prováděny účinné kontroly a získávány zpět neoprávněně vyplacené částky, a v případě, že budou zjištěny nesrovnalosti, byly uplatněny účinné, přiměřené a odrazující sankce. Komise může podle tohoto rozhodnutí provádět kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96. V případě potřeby provede Evropský úřad pro boj proti podvodům šetření v souladu s nařízením (ES) č. 1073/1999.
2. Pokud jde o činnosti Unie financované na základě tohoto rozhodnutí, rozumí se „nesrovnalostí“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 jakékoli porušení ustanovení práva Unie nebo jakékoli porušení smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Unie formou neoprávněného výdaje.
3. Komise sníží, pozastaví či získá zpět částku finanční podpory udělenou na jakékoli opatření, pokud zjistí nesrovnalosti, zejména nesoulad s ustanoveními tohoto rozhodnutí, samostatného rozhodnutí či smlouvy o přidělení dané finanční podpory, nebo pokud vyjde najevo, že opatření bylo bez vyžádání souhlasu Komise podstatně změněno tak, že je v rozporu s povahou nebo s prováděcími podmínkami daného opatření.
4. Pokud nebyly dodrženy určité lhůty nebo pouze část přidělené finanční pomoci odpovídá pokroku dosaženému při provádění daného opatření, požádá Komise příjemce této pomoci, aby do určité doby předložil vysvětlení. Neposkytne-li příjemce uspokojivou odpověď, může Komise zrušit zbývající část finanční pomoci a požadovat vrácení již vyplacených částek.
5. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vracejí Komisi. Ke všem včas nevráceným částkám se za podmínek stanovených finančním nařízením přičítá úrok.
Článek 8
Monitorování a hodnocení
Do 31. prosince 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení iniciativ stanovených v tomto rozhodnutí. Tato zpráva bude základem pro budoucí politiky, opatření a akce Unie v této oblasti. Na základě zkušeností z Evropského roku občanů bude zpráva rovněž obsahovat podněty a osvědčené postupy, jak zlepšovat poskytování informací občanům o jejich právech i po skončení Evropského roku občanů.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 10
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 21. listopadu 2012.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1093/2012/EU,
annettu 21 päivänä marraskuuta 2012,
Euroopan kansalaisten teemavuodesta (2013)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 21 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Unioni perustuu ihmisarvon, vapauden, yhdenvertaisuuden ja yhteisvastuun jakamattomiin ja yleismaailmallisiin arvoihin, ja se rakentuu kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteille. Nämä ovat jäsenvaltioille keskeisiä periaatteita yhteiskunnissa, joissa vallitsee moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo. Jokaisella unionin kansalaisella on Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistetut oikeudet, ja hänen pitäisi myös voida käyttää näitä oikeuksia.
(2)
Vuonna 1993 voimaan tulleella Maastrichtin sopimuksella otettiin käyttöön unionin kansalaisuuden käsite. Unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia lujitettiin entisestään Amsterdamin sopimuksella vuonna 1999 ja Lissabonin sopimuksella vuonna 2009. Vuonna 2013 unionin kansalaisuuden käyttöönotosta tulee siten kuluneeksi 20 vuotta. Lissabonin sopimuksen 1 artiklan 12 alakohdassa ja 2 artiklan 34 alakohdassa (nykyisin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 9 artikla ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 20 artikla) määrätään, että unionin kansalainen on jokainen, jolla on jonkin jäsenvaltion kansalaisuus, että unionin kansalaisuus täydentää mutta ei korvaa jäsenvaltion kansalaisuutta ja että unionin kansalaisella on perussopimuksissa määrätyt oikeudet ja velvollisuudet. Unionin kansalaisten oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun vahvistetaan Lissabonin sopimuksen 2 artiklan 35 alakohdassa (nykyisin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21 artikla).
(3)
Tukholman ohjelmassa - Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten (3) asetetaan kansalainen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alaa koskevien eurooppalaisten politiikkojen keskiöön. Sen toiminnan painopisteenä on kansalaisten Euroopan rakentaminen muun muassa edistämällä kansalaisoikeuksia ja erityisesti oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen sekä oikeuksia, joiden perusteella unionin kansalaiset voivat aktiivisesti osallistua unionin demokraattiseen toimintaan.
(4)
Euroopan parlamentti kehotti 15 päivänä joulukuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2009) ja tehokkaasta täytäntöönpanosta Lissabonin sopimuksen jälkeen (4) komissiota nimeämään vuoden 2013 Euroopan kansalaisten teemavuodeksi, jotta herätettäisiin keskustelua unionin kansalaisuudesta, sen sanasto, sisältö ja laajuus mukaan luettuina, ja tiedotettaisiin kansalaisille heidän oikeuksistaan ja erityisesti uusista, Lissabonin sopimuksen voimaantulosta johtuvista oikeuksista sekä kyseisten oikeuksien käyttämiseksi saatavilla olevista keinoista.
(5)
Vuosi 2013 olisi nimettävä Euroopan kansalaisten teemavuodeksi. Euroopan kansalaisten teemavuosi antaisi tervetulleen mahdollisuuden lisätä suuren yleisön tietoisuutta unionin kansalaisuuteen liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista. Euroopan kansalaisten teemavuoden aikana olisi myös pyrittävä tiedottamaan kansalaisille heidän unionin kansalaisuudesta johtuvista oikeuksistaan, kun he käyttävät oikeuttaan liikkua ja oleskella vapaasti toisen jäsenvaltion alueella esimerkiksi opiskelijoina, työntekijöinä, työnhakijoina, vapaaehtoistyöntekijöinä, kuluttajina, yrittäjinä, nuorina tai eläkeläisinä. Tietoisuuden lisääminen olisi tässä yhteydessä valtavirtaistettava maantieteellisesti, demografisesti ja sosiaalisesti, ja siinä olisi keskityttävä myös poistamaan unionin kansalaisuudesta johtuvien oikeuksien käyttämisessä jäljellä olevia esteitä. Olisi välitettävä viesti, että unionin kansalaiset ovat kansalaisyhteiskuntaan ja demokratian toteuttamiseen osallistumisen kautta itsekin keskeisessä asemassa lujitettaessa näitä oikeuksia.
(6)
Jotta unionin kansalaiset voisivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä siitä, haluavatko he käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, ei riitä, että heille tiedotetaan kyseisestä oikeudesta sinänsä. Ratkaisevan tärkeää on, että heillä on riittävästi tietoa muista oikeuksista, jotka unionin lainsäädäntö takaa heille rajat ylittävissä tilanteissa. Tällaisen tiedon avulla he voivat myös käyttää kyseisiä muita oikeuksia täysimääräisesti, jos he päättävät hyödyntää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen.
(7)
Siitä lähtien, kun oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun otettiin vuonna 1958 käyttöön Rooman sopimuksella yhtenä neljästä perusvapaudesta, on voitu havaita, että kyseisestä oikeudesta on yhtenä sisämarkkinoiden luomisen peruspilarina hyötyä jäsenvaltioiden talouksille ja yksittäisille unionin kansalaisille.
(8)
Unionin kansalaiset arvostavat suuresti oikeutta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella ja pitävät sitä yhtenä keskeisistä unionin kansalaisuuteen liittyvistä henkilökohtaisista oikeuksista. Se ilmentää Euroopan yhdentymisen merkitystä ja edistää sen arvon ymmärtämistä sekä tukee kansalaisten osallistumista unionin rakentamiseen.
(9)
Vaikka oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun perustuukin vankasti unionin primaarioikeuteen ja vaikka sitä on kehitetty merkittävästi unionin johdetussa oikeudessa, kansalaiset huomaavat oikeuksia käyttäessään, että lainsäädännön ja käytännön elämän välillä on vielä kuilu. Sen lisäksi, että liikkuvuuden edut eivät ole aina selviä, unionin kansalaiset kokevat toisessa jäsenvaltiossa asumiseen ja työskentelemiseen liittyvän liikaa käytännön esteitä.
(10)
Lokakuun 27 päivänä 2010 annetussa kertomuksessa ”Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2010 - Unionin kansalaisoikeuksien esteiden poistaminen” komissio käsitteli suurimpia esteitä, joita kansalaiset edelleen kohtaavat päivittäin pyrkiessään käyttämään unionin kansalaisen oikeuksiaan, etenkin rajat ylittävissä tilanteissa, ja hahmotteli 25 konkreettista toimenpidettä kyseisten esteiden poistamiseksi. Yhtenä esteenä mainittiin tiedon puute. Komissio totesi katsauksessaan, että unionin kansalaiset eivät pysty käyttämään oikeuksiaan, koska he eivät tunne niitä, ja se ilmoitti aikovansa lisätä unionin kansalaisille suunnattavaa tiedottamista heidän oikeuksistaan ja etenkin oikeudesta vapaaseen liikkuvuuteen.
(11)
Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa annetaan jokaiselle unionin kansalaiselle oikeus liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, äänioikeus ja vaalikelpoisuus Euroopan parlamentin vaaleissa ja kunnallisvaaleissa siinä jäsenvaltiossa, jossa hän asuu, samoin edellytyksin kuin tämän valtion kansalaisilla, oikeus saada minkä tahansa jäsenvaltion diplomaatti- ja konsuliviranomaisilta suojelua samoin edellytyksin kuin tämän valtion kansalaisilla ollessaan sellaisen kolmannen maan alueella, jossa jäsenvaltiolla, jonka kansalainen hän on, ei ole edustusta, oikeus vedota Euroopan parlamenttiin, oikeus kääntyä Euroopan oikeusasiamiehen ja unionin toimielinten puoleen ja useita muita oikeuksia eri aloilla, kuten oikeus tavaroiden ja palvelujen vapaaseen liikkuvuuteen, kuluttajansuojaan ja kansanterveyteen, tasa-arvoisiin mahdollisuuksiin ja tasa-arvoiseen kohteluun, työhön ja sosiaaliturvaan.
(12)
Lissabonin sopimuksella otettiin käyttöön uusia oikeuksia, erityisesti kansalaisaloite, josta määrätään sen 1 artiklan 12 alakohdassa ja 2 artiklan 37 alakohdassa (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artikla ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artikla) ja jossa vähintään miljoona kansalaista merkittävästä määrästä jäsenvaltioita voi kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen unionin toimivaltaan kuuluvalta alalta, jolloin kansalaiset voivat aktiivisesti osallistua unionin politiikan toteuttamiseen ja olla suoraan mukana muokkaamassa unionin oikeuden kehitystä (5).
(13)
Euroopan parlamentti on toiminut suorana rajapintana kansalaisten ja unionin välillä vuodesta 1979 lähtien, jolloin pidettiin sen ensimmäiset välittömät vaalit. Euroopan parlamentilla ja sen jäsenillä on keskeinen asema tiedotettaessa unionin kansalaisuuteen liittyvistä oikeuksista ja eduista, pyrittäessä nostamaan esille unionin kansalaisten huolenaiheita toimintapolitiikkojen määrittelyssä ja edistettäessä unionin kansalaisten aktiivista osallistumista. Tietoisuuden lisääminen unionin kansalaisten oikeuksista, sukupuolten tasa-arvosta, naisten ja miesten osallistumisesta demokratian toteuttamiseen unionissa, mukaan luettuina heidän vaalioikeutensa äänestäjinä ja ehdokkaina siinä jäsenvaltiossa, jossa he asuvat, sekä Euroopan parlamentin toimivaltuuksista lainsäädäntömenettelyssä on tärkeää myös vuonna 2014 pidettävien Euroopan parlamentin vaalien kannalta. Tällaisten tiedotustoimien vaikutusta olisi lisättävä tiivistämällä koordinointia ja hyödyntämällä synergioita suhteessa vastaaviin toimiin, joita unionin toimielimet, erityisesti Euroopan parlamentti, Euroopan tason poliittiset puolueet ja säätiöt sekä jäsenvaltiot toteuttavat vaalien edellä.
(14)
Lisäksi on tärkeää tiedottaa unionin kansalaisille, jotka harkitsevat hyödyntävänsä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun, heidän oikeuksistaan saada tai säilyttää sosiaaliturva unionin sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevien säännösten perusteella, myös rajat ylittävään terveydenhuoltoon liittyvien oikeuksien osalta. Kyseisten säännösten tarkoituksena on varmistaa, että he eivät menetä sosiaaliturvaan liittyviä oikeuksia muuttaessaan unionissa. Kansalaisille olisi myös tiedotettava opintosuoritusten, korkeakoulututkintojen ja ammattipätevyyden tunnustamisesta sekä sosiaalisista ja kansalaisuuteen liittyvistä taidoista, jotka ovat osa elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevaa eurooppalaista viitekehystä (6) ja joiden avulla he voivat täysimääräisesti osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja käyttää heille unionin oikeuden mukaan kuuluvia oikeuksia.
(15)
Unionin kansalaisille olisi tiedotettava paremmin myös heidän oikeuksistaan matkustajina heidän matkustaessaan millä tahansa liikennemuodolla unionissa sekä heidän oikeuksistaan kuluttajina rajat ylittävässä kaupankäynnissä. Kun unionin kansalaiset voivat luottaa siihen, että heidän oikeuksiaan kuluttajina suojellaan tehokkaasti, he pystyvät osallistumaan unionin tavaroiden ja palvelujen markkinoiden kehittämiseen, jolloin niiden kaikki mahdollisuudet voivat toteutua entistä tehokkaammin kansalaisten hyödyksi. Kansalaisille olisi vastaavasti tiedotettava paremmin yleistä tuoteturvallisuutta ja markkinavalvontaa koskevista säännöistä, jotta he tietävät, miten heidän terveyttään ja oikeuksiaan suojellaan koko unionissa, etenkin silloin, kun kyseessä ovat uhkat tai riskit, joista he eivät selviydy yksityishenkilöinä. Lisäksi on tärkeää lisätä unionin kansalaisten tietoisuutta heidän oikeuksistaan rajat ylittävään terveydenhuoltoon ja siihen liittyvistä toimenpiteistä, kuten sähköisistä terveydenhuoltopalveluista (eHealth) ja telelääketieteestä, jotta he voivat hyötyä turvallisesta ja laadukkaasta terveydenhuollosta eri jäsenvaltioissa.
(16)
Tämän päätöksen tavoitteena on myötävaikuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteutumiseen, sillä henkilöiden vapaan liikkuvuuden helpottaminen ja työntekijöiden liikkuvuuden lisääminen ovat tärkeitä keinoja puuttua seurauksiin, joita väestörakenteen muutos aiheuttaa työmarkkinoille, ja parantaa ihmisten työllistyvyyttä ja Euroopan teollisuudenalojen kilpailukykyä. Tämän päätöksen pitkän aikavälin tavoitteena on lisäksi tukea tutkimusta ja innovointia unionissa, varsinkin kun työttömyysaste on nykyisin hälyttävän korkea tietyissä jäsenvaltioissa.
(17)
Euroopan kansalaisten teemavuonna järjestettävissä viestintä-, koulutus- ja tiedotuskampanjoissa olisi myös otettava huomioon tarkemmin rajattujen ja heikossa asemassa olevien ryhmien tarpeet. Tiedon olisi oltava maksutonta ja saatavissa unionin kaikilla virallisilla kielillä. Tietoa olisi tarjottava selkeällä kielellä ja yhteistyössä paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten, tiedotusvälineiden, kansalaisyhteiskunnan ja valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa. Kaikki eri sidosryhmät voisivat harkita sellaisia aloitteita kuin kirjoituskilpailut sekä toimintasuunnitelmien ja oppaiden, verkkofoorumien ja kouluissa ja yliopistoissa järjestettävien kampanjoiden kehittäminen.
(18)
Unionin kansalaisten ja heitä edustavien järjestöjen aktiivinen rooli on unionin toiminnan ytimessä. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 ja 11 artiklassa korostetaan osallistuvan demokratian kaikkien osa-alueiden merkitystä sekä kansalaisten ja heidän etujärjestöjensä tehtävää mielipiteiden tunnetuksi tekemisessä ja vaihtamisessa kaikilla unionin toiminta-aloilla. Unionin toimielinten olisi edistettävä aktiivista demokraattista osallistumista päätöksentekoon käymällä avointa, läpinäkyvää ja säännöllistä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta voidaan varmistaa unionin toiminnan johdonmukaisuus ja avoimuus. Unionin kansalaisten aktiivista osallistumista olisi helpotettava myös edistämällä oikeutta tutustua asiakirjoihin ja tiedonsaantia sekä hyvää hallintoa ja hallintotapaa.
(19)
Koulutuspolitiikalla on suuri merkitys, kun kansalaisille ja erityisesti nuorille tiedotetaan unionin kansalaisuuden käsitteestä ja siihen liittyvistä oikeuksista. Sen avulla voidaan myös edistää monikielisyyttä ja opiskelijoiden, opettajien, ammatillisessa koulutuksessa olevien ja heidän ohjaajiensa liikkuvuutta sekä edistää elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevan eurooppalaisen viitekehyksen mukaisia sosiaalisia ja kansalaisuuteen liittyviä taitoja, joiden avulla he voivat täysimääräisesti osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja käyttää kattavasti heille unionin oikeuden mukaan kuuluvia oikeuksia. Olisi voitava toteuttaa erityistoimia, joilla lisätään tietoisuutta mahdollisuuksista tehdä vapaaehtoistyötä, opiskella ulkomailla, suorittaa harjoittelu toisessa jäsenvaltiossa tai osallistua unionin koulutusalan vaihto-ohjelmiin.
(20)
Euroopan kansalaisten teemavuonna komissio julkaisee Euroopan unionin kansalaisuutta vuonna 2013 käsittelevän katsauksen, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti vuonna 2010 julkaistun katsauksen jälkeen tapahtunutta edistystä ja ehdotetaan lisätoimia unionin kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien käyttämisessä vielä jäljellä olevien esteiden poistamiseksi. Neuvoston on mahdollista katsauksen perusteella hyväksyä säännöksiä unionin kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien lujittamiseksi tai lisäämiseksi.
(21)
Unionin kansalaisille olisi lisäksi tiedotettava monikielisestä Sinun Eurooppasi -verkkoportaalista, joka on kansalaisten ja yritysten oikeuksia unionissa käsittelevä keskitetty tietopiste.
(22)
Europe Direct -tiedotuspisteet ovat unionin ja sen kansalaisten välisiä paikallisia kohtaamispaikkoja, ja niiden olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa tiedotuskampanjoissa helpottamalla paikallista ja alueellista keskustelua unionista, välittämällä ja levittämällä tiedotusaineistoa yleisölle ja tarjoamalla mahdollisuuden antaa palautetta unionin toimielimille.
(23)
Kaikissa Euroopan kansalaisten teemavuotta koskevissa ja sen yhteydessä käynnistettävissä aloitteissa olisi pyrittävä lisäämään unionin kansalaisten, unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden välistä yhteisymmärrystä. Tämä tarkoittaa tietoisuuden lisäämistä kansalaisten oikeuksista viranomaisten keskuudessa niin unionin kuin kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla.
(24)
Euroopan neuvosto on vuonna 1949 tapahtuneesta perustamisestaan lähtien ollut johtavassa asemassa koulutuksen ja kulttuurin aloilla, sillä se on edistänyt ja luonut Euroopan laajuisia kulttuuriverkostoja ja edistänyt kulttuurien välistä vuoropuhelua sekä kielellistä moninaisuutta. Unionin olisi sen vuoksi Euroopan kansalaisten teemavuoden yhteydessä kehitettävä synergioita Euroopan neuvoston tällä alalla tekemän työn kanssa.
(25)
Jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu lisätä kansalaisten tietoisuutta heidän oikeuksistaan unionin kansalaisina. Tähän sisältyy unionia koskeva tiedotus ja kohdennettu uutisointi kaikkien unionin toimielinten toiminnasta. Unionin tason toimet täydentävät kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason toimia ja tuovat niihin oman lisänsä kumppanuuteen perustuvasta EU-viestinnästä 22 päivänä lokakuuta 2008 allekirjoitetussa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission poliittisessa julistuksessa (7) painotetulla tavalla. Unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden olisi lujitettava yhteistyötä tiedotusvälineiden kanssa ja sitouduttava antamaan niille laadukasta tietoa unionista.
(26)
Euroopan kansalaisten teemavuodeksi suunniteltujen toimien tehokkuuden ja vaikuttavuuden optimoimiseksi on tärkeää toteuttaa valmistelutoimia vuonna 2012 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (8) (varainhoitoasetus) 49 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
(27)
Olisi myös toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, perusteettomasti maksettujen tai väärinkäytettyjen varojen takaisinperimiseksi Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (9), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (10) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (11) mukaisesti.
(28)
Muihin kuin Euroopan kansalaisten teemavuoden talousarviosta rahoitettaviin toimiin voidaan myöntää unionin rahoitusta olemassa olevista unionin ohjelmista tai rakennerahastoista, erityisesti vuosien 2007-2013 Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta sekä vuosien 2007-2013 perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevasta erityisohjelmasta, joka on osa perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa, elinikäisen oppimisen ohjelmasta, Erasmus-ohjelma mukaan luettuna, Nuoret liikkeellä -aloitteesta ja Media-ohjelmasta.
(29)
Tulevia teemavuosia silmällä pitäen olisi toteutettava osana Euroopan kansalaisten teemavuotta toteutettujen toimenpiteiden perusteellinen arviointi. Tällaiseen kertomukseen olisi sisällyttävä tulevia toimia koskevia ajatuksia ja parhaita käytäntöjä siitä, miten kansalaiset voidaan tehokkaimmin tavoittaa ja osallistaa, ja sen olisi mahdollisuuksien mukaan perustuttava Euroopan kansalaisten teemavuodesta saatuihin vertailukelpoisiin määrällisiin tietoihin.
(30)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa Euroopan kansalaisten teemavuoden tavoitteita eli lisätä tietoisuutta ja tietämystä unionin kansalaisuuteen liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista, jotta kansalaiset voivat hyödyntää täysimääräisesti oikeuttaan liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella ja tässä yhteydessä myös edistää sitä, että unionin kansalaiset voivat käyttää muita unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia, koska tähän tarvitaan monenvälisiä kumppanuuksia, valtioiden välistä tietojen vaihtoa sekä tietoisuuden lisäämistä ja hyvien käytäntöjen levittämistä unionin laajuisesti, vaan ne voidaan Euroopan kansalaisten teemavuoden laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kohde
Nimetään vuosi 2013 Euroopan kansalaisten teemavuodeksi.
2 artikla
Tavoitteet
1. Euroopan kansalaisten teemavuoden yleistavoitteena on lisätä tietoisuutta ja tietämystä unionin kansalaisuuteen liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista, jotta kansalaiset voivat hyödyntää täysimääräisesti oikeuttaan liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella. Tässä yhteydessä Euroopan kansalaisten teemavuoden tavoitteena on myös edistää sitä, että unionin kansalaiset voivat käyttää muita unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia.
2. Edellä olevan 1 kohdan perusteella Euroopan kansalaisten teemavuoden erityistavoitteet ovat seuraavat:
a)
lisätä unionin kansalaisten tietoisuutta oikeudesta vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun unionin alueella ja kyseisessä yhteydessä kaikista muista unionin kansalaisille taatuista oikeuksista ilman syrjintää, mukaan luettuna oikeus äänestää kunnallisvaaleissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa siinä jäsenvaltiossa, jossa he asuvat;
b)
lisätä tietoisuutta unionin kansalaisten, myös nuorten, keskuudessa siitä, miten he voivat konkreettisesti hyötyä unionin tarjoamista oikeuksista, sekä olemassa olevista toimintalinjoista ja ohjelmista, joilla tuetaan kyseisten oikeuksien käyttämistä;
c)
herättää keskustelua unionin kansalaisuuteen erottamattomasti kuuluvan, vapaata liikkuvuutta ja oleskelua koskevan oikeuden vaikutuksista ja sen tuomista mahdollisuuksista, jotta voidaan edistää ja lujittaa unionin kansalaisten aktiivista kansalaisvaikuttamista ja demokraattista osallistumista erityisesti unionin politiikan aloja ja Euroopan parlamentin vaaleja käsittelevillä kansalaisfoorumeilla ja siten vahvistaa yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta, kulttuurista monimuotoisuutta, yhteisvastuuta, naisten ja miesten tasa-arvoa, keskinäistä kunnioitusta ja tunnetta yhteisestä eurooppalaisesta identiteetistä unionin kansalaisten keskuudessa Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen unionin keskeisten arvojen perusteella.
3 artikla
Aloitteet
1. Edellä 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettuihin toimenpiteisiin voivat sisältyä seuraavat unionin sekä kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla toteutettavat aloitteet:
a)
suurelle yleisölle ja tarkemmin rajatuille ryhmille suunnattujen viestintä-, uutisointi-, koulutus- ja tiedotuskampanjoiden järjestäminen;
b)
tietojen, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtaminen unionin, kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä muiden julkisten organisaatioiden ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen keskuudessa;
c)
konferenssien, kuulemistilaisuuksien, myös internetin avulla pidettävien, ja muiden tapahtumien järjestäminen, jotta edistetään keskustelua ja lisätään tietoisuutta vapaata liikkuvuutta ja oleskelua koskevan oikeuden merkityksestä ja sen tuomista eduista sekä yleisemmin unionin kansalaisuuden käsitteestä ja siihen liittyvistä oikeuksista;
d)
olemassa olevien monikielisten osallistumisvälineiden käyttäminen, mukaan luettuina kansalaisaloitteen ja julkisten kuulemisten kaltaisten suoran demokratian välineiden käyttäminen, jotta kannustetaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja kansalaisten aktiivista osallistumista Euroopan kansalaisten teemavuoteen;
e)
monikielisten Europe Direct -tiedotuspisteiden ja Sinun Eurooppasi -verkkoportaalin kaltaisten olemassa olevien kansalaistiedottamisvälineiden, myös nykyaikaisten tieto- ja viestintäteknisten välineiden, aseman ja näkyvyyden vahvistaminen tärkeänä osana keskitettyä tietojärjestelmää unionin kansalaisten oikeuksista;
f)
SOLVIT-verkon kaltaisten ongelmanratkaisuvälineiden aseman ja näkyvyyden vahvistaminen, jotta unionin kansalaiset voivat paremmin käyttää ja puolustaa unionin lainsäädännön mukaisia oikeuksiaan;
g)
Euroopan parlamentin vetoomusvaliokuntaa ja Euroopan oikeusasiamiestä koskevien tietojen antaminen unionin kansalaisille, jotta he voivat paremmin käyttää ja puolustaa unionin lainsäädännön mukaisia oikeuksiaan; ja
h)
sellaisen Euroopan unionin kansalaisuutta käsittelevän katsauksen edistäminen, joka perustuu kansalaisten ja sidosryhmien syvälliseen keskusteluun ja aktiiviseen panokseen ja jossa määritetään muita esteitä, jotka estävät unionin kansalaisia käyttämästä täysimääräisesti unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia, sekä edistetään asianmukaisia strategioita näiden esteiden poistamiseksi.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin aloitteisiin liittyvät yksityiskohdat esitetään liitteessä.
3. Komissio ja jäsenvaltiot voivat määrittää muita toimia, jotka voisivat myötävaikuttaa 2 artiklassa vahvistettujen Euroopan kansalaisten teemavuoden tavoitteiden saavuttamiseen, ja sallia Euroopan kansalaisten teemavuoden nimen käyttämisen näiden toimien edistämisessä, jos ne myötävaikuttavat kyseisten tavoitteiden saavuttamiseen.
4. Euroopan kansalaisten teemavuoden yhteydessä järjestettävissä aloitteissa on kiinnitettävä huomiota unionin kansalaisten oikeuksien käyttämisessä olevien esteiden määrittämiseen ja asianmukaisten keinojen ja strategioiden edistämiseen kyseisten esteiden poistamiseksi sekä kulttuurien välisen syrjintää koskevan yhteisymmärryksen ja syrjinnän torjunnan edistämiseen. Sen vuoksi on haettava synergioita mainittujen aloitteiden sekä perusoikeuksien, kansalaisoikeuksien, työllisyyden ja sosiaaliasioiden, koulutuksen ja kulttuurin alalla olemassa olevien välineiden ja ohjelmien välillä.
4 artikla
Koordinointi ja täytäntöönpano unionin tasolla
1. Komissio tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean sekä paikallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa samoin kuin paikallisia ja alueellisia eturyhmiä edustavien laitosten ja järjestöjen kanssa.
2. Komissio kutsuu koolle kansalaisuuden alalla toimivien ja kansalaisten oikeuksia puolustavien tai koulutusta ja kulttuuria edistävien eurooppalaisten tai kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tai laitosten sekä muiden sidosryhmien edustajia avustamaan komissiota Euroopan kansalaisten teemavuoden toteuttamisessa unionin tasolla.
3. Komissio pyrkii hyödyntämään mahdollisia synergioita eri Euroopan kansalaisten teemavuosien välillä arvioimalla niiden saavutuksia, seuraamalla jäljellä olevia puutteita ja antamalla tarvittaessa tilastotietoja ja varmistamalla siten Euroopan kansalaisten teemavuoden tavoitteiden tehokkaan toteutumisen.
4. Komissio panee tämän päätöksen täytäntöön unionin tasolla.
5 artikla
Rahoitussäännökset
1. Liitteen A osassa tarkoitetuista unionin laajuisista toimenpiteistä tehdään hankintasopimus tai niille myönnetään unionin yleisestä talousarviosta rahoitettava avustus.
2. Liitteen B osassa tarkoitetuille unionin laajuisille toimenpiteille voidaan myöntää tukea unionin yleisestä talousarviosta.
6 artikla
Kansainvälinen yhteistyö
Komissio voi tehdä Euroopan kansalaisten teemavuoteen liittyvää yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten organisaatioiden, erityisesti Euroopan neuvoston, kanssa.
7 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa tämän päätöksen nojalla rahoitettavien toimien toteutuksen yhteydessä, että unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perusteettomasti maksettujen määrien takaisinperinnällä ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla. Komissio voi tämän päätöksen nojalla suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuksia asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti. Tarkastukset tekee tarvittaessa Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.
2. Tämän päätöksen nojalla rahoitettavissa unionin toimissa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan jokaista unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka sopimusvelvoitteen rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla vahinko unionin yleiselle talousarviolle perusteettoman menon takia.
3. Komissio lykkää toimea varten myönnetyn rahoitustuen suorittamista, vähentää tuen määrää tai perii sen takaisin, jos se havaitsee väärinkäytöksiä, erityisesti tämän päätöksen säännösten tai asianomaisen rahoitustuen myöntämistä koskevan päätöksen tai sopimuksen säännösten tai määräysten noudattamatta jättämistä, tai jos ilmenee, että toimea on komission hyväksyntää pyytämättä muutettu merkittävästi tavalla, joka on ristiriidassa sen luonteen tai sen toteutusta koskevien ehtojen kanssa.
4. Jos määräaikoja ei ole noudatettu tai jos toimen toteutuksen edistyminen ei anna perusteita kuin osaan myönnetystä rahoitustuesta, komissio pyytää tuensaajaa esittämään selvityksen asiasta tietyssä määräajassa. Jos tämä ei pysty antamaan tyydyttävää vastausta, komissio voi peruuttaa rahoitustuen loppuosan ja vaatia jo maksettujen määrien palauttamista.
5. Kaikki aiheettomasti maksetut määrät on palautettava komissiolle. Kaikkiin määriin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko varainhoitoasetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti.
8 artikla
Seuranta ja arviointi
Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tässä päätöksessä säädettyjen aloitteiden toteuttamisesta ja tuloksista sekä näitä aloitteita koskevan yleisarvion. Kertomus muodostaa perustan unionin tuleville toimintapolitiikoille, toimenpiteille ja toimille tällä alalla. Euroopan kansalaisten teemavuoden kokemusten pohjalta kertomuksessa esitetään lisäksi ajatuksia ja parhaita käytäntöjä siitä, miten kansalaisille voidaan tiedottaa paremmin heidän oikeuksistaan myös Euroopan kansalaisten teemavuoden päätyttyä.
9 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
10 artikla
Osoitus
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Strasbourgissa 21 päivänä marraskuuta 2012.