PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/519
ze dne 26. března 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířeného na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 91/2009 (2), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 (3), konečné antidumpingové clo (dále jen „původní opatření“) na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli (dále jen „ISF“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Po změně, kterou přineslo prováděcí nařízení (EU) č. 924/2012, měla opatření podobu valorického cla stanoveného pro jednotlivé čínské vyvážející výrobce zařazené do vzorku ve výši od 0,0 % do 69,7 %. Zároveň bylo antidumpingové clo pro spolupracující čínské vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoveno na úrovni 54,1 %, zatímco zbytkové clo pro nespolupracující čínské vyvážející výrobce činilo 74,1 % (dále jen „platná cla“).
(3)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 723/2011 (4), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 693/2012 (5), byla původní opatření rozšířena na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.
2. Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (6) obdržela Komise dne 1. října 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby ISF v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. ledna 2014 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 (dále jen „dotčené období“).
4.2. Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Z 325 známých čínských výrobců 24 předložilo odpovědi na dotazník k výběru vzorku. Avšak 13 z nich nevykázalo vývoz do EU, zatímco u tří jiných nebyl v původním šetření zjištěn dumping, a proto nepodléhají platnému opatření. Zbývajících osm společností vykázalo vývoz 11 800 tun do EU, což podle Eurostatu odpovídá 132 % celkového čínského dovozu do EU v období přezkumného šetření. Navržen byl vzorek tří největších vývozců. Nicméně jedna ze společností zařazených do vzorku tvrdila, že nesprávně vykázala svůj vývoz do EU ve formuláři pro výběr vzorku a ve skutečnosti měla vykázat nulový vývoz.
(12)
Proto byl vytvořen vzorek sestávající ze tří největších zbývajících vývozců. Všechny tři společnosti zařazené do vzorku ukončily spolupráci v různých fázích řízení a rozhodly se neodpovědět na dotazníky nebo odmítnout inspekce na místě. V důsledku toho byly všem třem společnostem zaslány dopisy, které je informovaly o záměru Komise použít článek 18 základního nařízení. Od těchto vyvážejících výrobců nepřišla žádná odpověď.
(13)
Komise posoudila situaci čtyř zbývajících vyvážejících výrobců, kteří odpověděli na dotazník k výběru vzorku. Jejich vývoz do Unie byl tak nízký, tj. menší než 1 % celkového vývozu, že vytvořit nový vzorek a zakládat zjištění šetření na jejich situaci nebylo považováno za vhodné ani reprezentativní. Bylo považováno za vhodnější v zjištěních šetření vycházet z širších a reprezentativnějších podkladů, tj. z dostupných údajů, s ohledem na nedostatečnou spolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zbývající čtyři společnosti byly informovány o záměru Komise vycházet z dostupných údajů.
(14)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci Komise rovněž oznámila čínským orgánům, že hodlá použít článek 18. Komise neobdržela žádné připomínky nebo žádost o intervenci úředníka pro slyšení jako reakci na příslušné dopisy zaslané společnostem a čínským orgánům.
(15)
V předběžné fázi šetření s Komisí spolupracovalo 91 výrobců/skupin výrobců, kteří představovali přibližně 50 % výroby ISF v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců Komise přistoupila k výběru vzorku. Vybraný vzorek původně sestával z devíti společností/skupin společností patřících k nejvíce reprezentativním, pokud jde o objem, velikost, sortiment typů výrobku a zeměpisnou polohu v Unii. Jedna ze společností zařazených do vzorku ukončila spolupráci a rozhodla se neodpovědět na dotazník. Komise proto informovala tuto společnost o jejím vyřazení ze vzorku vzhledem k nedostatečné spolupráci. Vzorek zmenšený na zbývajících osm společností/skupin společností však byl považován za reprezentativní, protože odpovídal 24 % odhadované celkové výroby ISF v Unii během období přezkumného šetření.
(16)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od dvou dovozců v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu společností nebyl požadován výběr vzorku.
(17)
Co se týče uživatelů, žádný z nich se nepřihlásil ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu ani v pozdější fázi řízení. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný uživatel.
(18)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
Inspekce proběhly v 11 společnostech (alespoň jedna na každou z osmi skupin společností zařazených do vzorku). Na základě článku 19 základního nařízení tito výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení jejich totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Proto jména těchto společností nejsou uvedena.
b)
Dovozci v Unii:
Adolf Würth GmbH & Co - Německo
Marcopol z o.o. - Polsko
c)
Výrobci v zemích s tržním hospodářstvím:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Kalisma Steel Pvt Ltd, Bombaj, Indie
5. Poskytnutí informací
(19)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k závěrům tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, a všechny zúčastněné strany byly vyzvány k předložení připomínek (poskytnutí konečných informací). Byl jim rovněž poskytnut čas na předložení připomínek v návaznosti na poskytnuté informace. Podání byla obdržena od žadatele, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojního zařízení a elektroniky, dvou dovozců/výrobců v Unii a jejich čínského výrobce ve spojení a dvou sdružení distributorů v Unii. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
2. Obdobný výrobek
(21)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané na domácím trhu v Malajsii (dále jen „srovnatelná země“) mají v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné v ČLR a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
(23)
Jak je uvedeno výše v 11. až 14. bodě odůvodnění, čínští vyvážející výrobci vybraní jako součást vzorku při šetření nespolupracovali. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
(24)
Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla použita žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi (jako je prohlášení Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků).
(25)
Nedostatečná spolupráce ovlivnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v tom smyslu, že přesný sortiment vyvážený čínskými výrobci do Unie nebyl znám.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1. Výběr srovnatelné země a výpočet běžné hodnoty
(26)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Indii jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Indie byla použita jako srovnatelná země již v původním šetření.
(27)
Kromě Indie žadatel navrhl jako možnou srovnatelnou zemi USA. Ostatní zúčastněné strany vyjádřily k návrhu Indie výhrady a navrhly Malajsii, Tchaj-wan, Thajsko a Vietnam jako alternativní srovnatelné země.
(28)
Kromě návrhů předložených zúčastněnými stranami se Komise sama snažila určit vhodnou srovnatelnou zemi. Určila Japonsko jako další potenciální srovnatelnou zemi z důvodu jeho velkého objemu výroby spojovacích prostředků podobného ČLR.
(29)
Žádosti o spolupráci byly zaslány známým výrobcům v Indii, Japonsku, Malajsii (skutečným výrobcům, kteří antidumpingová opatření neobcházejí (8)), na Tchaj-wanu, v Thajsku a USA. Vietnamští výrobci nebyli kontaktováni, protože Vietnam není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Spolupracovali vyvážející výrobci v Indii a Malajsii a v těchto dvou zemích se uskutečnily inspekce na místě.
(30)
Bylo zjištěno, že jedna ze spolupracujících indických společností nebyla výrobcem, nýbrž obchodní společností a že druhá spolupracující indická společnost zahájila svou činnost až po období přezkumného šetření. Proto nemohly být použity údaje o prodeji a nákladech z Indie. Bylo zjištěno, že dvě malajsijské spolupracující společnosti jsou vyvážejícími výrobci, jejichž úplné údaje jsou dostupné z období přezkumného šetření. Proto jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla vybrána Malajsie.
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku ze strany spolupracujících výrobců v Malajsii nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní.
(32)
Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že domácí prodej jednoho z výrobců se uskutečnil v běžném obchodním styku, zatímco prodej druhého výrobce nikoli.
(33)
Běžná hodnota prvního výrobce tak vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření. Běžná hodnota druhého výrobce byla početně určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(34)
Po poskytnutí konečných informací se dvě zúčastněné strany vyjádřily k výběru srovnatelné země. Obě strany tvrdily, že Japonsko nemělo být považováno za možnou srovnatelnou zemi z důvodu svého zaměření na výrobky nejvyšší kategorie a svých vysokých nákladů. Jedna z těchto stran rovněž uvedla, že jako srovnatelná země měl být vybrán Tchaj-wan vzhledem k vysokému počtu výrobců, nákladům srovnatelným s Čínou a svému rozsáhlému vývozu do Evropy a Severní Ameriky.
(35)
Komise konstatuje, že srovnatelná země byla vybrána po zvážení šesti potenciálních kandidátských zemí. Od všech těchto zemí byla požadována spolupráce. Spolupracovaly pouze Malajsie a Indie; nespolupracovaly Tchaj-wan a Japonsko. Z důvodů vysvětlených v 30. bodě odůvodnění bylo rozhodnuto vybrat Malajsii.
2.2. Stanovení vývozní ceny
(36)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat).
2.3. Srovnání a úpravy
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry.
2.4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Srovnání průměrné dovozní ceny podle Eurostatu s běžnými hodnotami srovnatelné země neprokázalo existenci dumpingu.
(39)
Nicméně během období přezkumného šetření bylo do Unie z ČLR dovezeno jen zanedbatelné množství 9 000 tun ISF (v hodnotě 23 milionů EUR) kromě ISF vyrobených vyvážejícími výrobci, u nichž bylo zjištěno, že se v původním šetření dumpingu nedopustili. Kromě toho kvůli nespolupráci čínských vývozců zařazených do vzorku nebyly k dispozici informace o sortimentu čínského vývozu, a tudíž srovnání s běžnou hodnotou srovnatelné země bylo možné provést pouze na souhrnném základě.
(40)
Proto nezjištění dumpingu v období přezkumného šetření je považováno za málo relevantní kvůli nízkému dovezenému množství a absenci informací týkajících se dováženého sortimentu vzhledem k velké různorodosti prostředků, které se vyrábějí a s nimiž se obchoduje.
(41)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že by opatření měla být zrušena, protože během období přezkumného šetření nebyl zjištěn dumping. Zastávali názor, že navzdory malému objemu vývozu z ČLR má nezjištění dumpingu značný význam.
(42)
Komise poznamenává, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se závěry opírají o pravděpodobnost, že se dumping obnoví, nikoli o zjištění týkající se existence dumpingu během období přezkumného šetření.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(43)
S ohledem na úvahy uvedené výše v 38. až 40. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, vývozní cena při vývozu z ČLR na jiné trhy, obcházení opatření a atraktivitu trhu Unie.
3.1. Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR
(44)
Odhaduje se, že ČLR je největší výrobce ISF na světě. Podle údajů Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (9) (China Fastener Industry Association, dále jen „CFIA“) se výrobní kapacita v roce 2012 odhadovala na 6,6 milionu tun. Využití kapacity bylo odhadováno na úrovni 75 %, což znamenalo značnou volnou kapacitu, která je srovnatelná s celkovou spotřebou Unie.
(45)
CFIA také odhaduje, že v roce 2012 bylo vyvezeno 40-50 % výroby ISF (2,5 milionu tun). Je zřejmé, vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Čínský vývoz byl tedy o více než 40 % vyšší než celková spotřeba Unie v témže období.
3.2. Vývozní cena při vývozu z ČLR na trhy třetích zemí
(46)
Žádost obsahuje důkazy prima facie o čínských vývozních cenách při vývozu na jiné trhy, jako jsou USA a Tunisko. Tyto důkazy byly založeny na cenových nabídkách, které obdrželo výrobní odvětví Unie. Bylo zjištěno, že tyto vývozní ceny jsou nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná, a tudíž nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše.
(47)
Antidumpingová opatření týkající se spojovacích prostředků z ČLR byla přijata v několika třetích zemích (např. v Kanadě (10), Kolumbii (11), Mexiku (12), Jižní Africe (13) a USA (14)). Tato opatření se týkají různých podkategorií spojovacích prostředků, včetně dotčeného výrobku. Tato antidumpingová opatření byla považována za další známku dumpingu při vývozu na trhy třetích zemí.
(48)
S ohledem na tyto úvahy dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci z ČLR prodávali a v současné době prodávají ISF do třetích zemí zmíněných ve 46. a 47. bodě odůvodnění za dumpingové ceny. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že kdyby byla stávající opatření zrušena, vyvážející výrobci z ČLR by také prodávali dotčený výrobek na trhu Unie za dumpingové ceny.
3.3. Obcházení opatření
(49)
Šetření zaměřené na obcházení opatření (15) dospělo k závěru, že k obcházení opatření vztahujících se na spojovací prostředky z Číny docházelo přes Malajsii. Opatření byla proto rozšířena na Malajsii s výjimkou devíti malajsijských výrobců, o nichž bylo zjištěno, že jsou skutečnými výrobci, kteří opatření neobcházejí, a kteří byli osvobozeni od opatření. Obcházení opatření naznačuje, že vývozci uplatňující dumping se chtějí dostat na trh Unie s dumpingovými cenami, aniž by museli platit clo. Proto je v případě, že by opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné, že by chtěli směřovat dumpingový dovoz přímo na trh Unie, aniž by se museli uchýlit k obcházení opatření.
(50)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že nižší celní sazby by snížily riziko obcházení. Tyto strany rovněž tvrdily, že zvláštní opatření, která jsou vysvětlena ve 129. bodě odůvodnění a která vyžadují, aby čínští vývozci s individuálními celními sazbami předložili faktury, jsou známkou toho, že celní sazby jsou příliš vysoké a vybízejí k obcházení opatření.
(51)
Komise poznamenává, že výši platných celních sazeb nelze změnit v souvislosti s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho účelem zvláštních opatření pro čínské vývozce je řešit potenciální riziko obcházení opatření mezi čínskými výrobci v důsledku rozdílných individuálních celních sazeb. Naproti tomu obcházení opatření přes Malajsii bylo analyzováno jako ukazatel pravděpodobnosti obnovení dumpingu při vývozu z ČLR do Unie. Komise se domnívá, že tyto dvě otázky spolu přímo nesouvisejí: požadavek faktur od čínských výrobců nemění nic na zjištění, že obcházení opatření přes jiné země je známkou pravděpodobnosti obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti.
3.4. Atraktivita trhu Unie
(52)
Obcházení opatření přes Malajsii dokládá, že trh Unie je kvůli vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. Existence antidumpingových opatření na ostatních trzích dále zvyšuje atraktivitu trhu Unie v případě, že by byla opatření zrušena. Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla přesměrována do Unie. Je třeba připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %. Očekává se proto, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínský vývoz, který se v současnosti na trhu Unie podílí 0,5 %, se na základě cenového podbízení vůči cenám v Unii výrazně zvýší.
3.5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(53)
Šetření prokázalo, že se spojovací prostředky dovezené z ČLR vyvážely do několika třetích zemí za dumpingové ceny a že některé z těchto třetích zemí přijaly antidumpingová opatření vztahující se na čínské spojovací prostředky. Chování čínských vývozů při tvorbě cen na trzích třetích zemí naznačuje pravděpodobnost obnovení dumpingu na trhu Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(54)
Obcházení opatření bylo považováno za další náznak pravděpodobnosti obnovení dumpingu.
(55)
Navíc atraktivita trhu Unie a skutečnost, že jiné trhy jsou kvůli antidumpingovým opatřením stále uzavřené, naznačují, že existuje riziko přesměrování čínského vývozu na trh Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(56)
Kromě toho je volná kapacita výroby dotčeného výrobku v ČLR ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření významná. Kdyby tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii, bylo by velmi pravděpodobné, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny kvůli nadměrné produkci, pro kterou by bylo třeba najít cestu na vývozní trhy, což představuje pobídku k dumpingu.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, byl by dumping obnoven.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí velký počet výrobců v Unii, včetně mnoha malých a středních podniků a několika větších společností. Výrobci v Unii, jejichž jménem byla žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti podána, spolupracovali při šetření s výjimkou jedné společnosti, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Řada ostatních výrobců, kteří žádost podpořili, nebo s ní nesouhlasili, poskytla obecné údaje o svém objemu výroby a prodeje. Jelikož mnoho výrobců v Unii, většinou malých podniků, při šetření nespolupracovalo, nebylo možno na základě údajů jednotlivých společností přesně stanovit celkový objem výroby v Unii a počet výrobců.
(59)
V důsledku toho byl objem výroby v Unii odhadnut s použitím informací uvedených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti na základě údajů Eurostatu o průmyslové výrobě. Na základě výše uvedených skutečností se celková výroba v Unii v období přezkumného šetření odhaduje na zhruba 1,2 milionu tun.
(60)
Navíc žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti a informace shromážděné během šetření umožňují odhad, že během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 378 výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(61)
Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno a požadované informace poskytlo osm výrobců/skupin výrobců v Unii. Odhaduje se, že společnosti zařazené do vzorku představují přibližně 24 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžné poznámky
(62)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly stanoveny, analyzovány a ověřeny na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(63)
Makroekonomické ukazatele v následujících oddílech jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a náklady práce.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracující výrobce a údajů o dovozu od Eurostatu na úrovni kódů TARIC.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 3 %. V roce 2011 byl zaznamenán významný růst, avšak spotřeba v Unii je stále velmi daleko od výše zjištěné během období šetření původního šetření, kdy spotřeba přesáhla 2,2 milionu tun.
Tabulka 1
Spotřeba
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba (v tunách)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat.
3. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z člr
(66)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
a) Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(67)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Objem dovozu (v tunách)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Podíl na trhu (v %)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Zdroj: Eurostat.
(68)
Objemy dovozu z ČLR se z úrovně zaznamenané v období původního šetření významně snížily (o více než 98 %, pokud srovnáme období původního šetření s obdobím přezkumného šetření). Čínský podíl na trhu odpovídajícím způsobem rovněž klesl z 26 % v období původního šetření na 0,5 % v období přezkumného šetření. Následkem toho oficiální vývoz z ČLR na trh Unie téměř ustal. Údaje vykazované v této a následující tabulce neobsahují objemy vývozu tří čínských vyvážejících výrobců, u nichž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Objem jejich vývozu byl v posuzovaném období v průměru zhruba 30 % celkového čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie.
b) Cena dovozu a cenové podbízení
(69)
Následující tabulka udává průměrnou cenu čínského dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR zvýšila o 28 %. Existují však důvody k domněnce, že tato cena (která je o více než 250 % vyšší než průměrná cena čínského vývozu během období původního šetření) by neměla být považována za smysluplný ukazatel, a to z důvodu velmi malých množství, která jsou dovážena z Číny. Zdá se, že vzhledem k vysokým antidumpingovým clům, malým objemům dovozu a důkazům získaným od spolupracujících dovozců se množství vyvážená čínskými výrobci v období přezkumného šetření skládají z velmi malých objednávek a/nebo velmi specifických typů výrobku, což vede k vyšším cenám.
Tabulka 3
Průměrná cena dovozu z ČLR
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Zdroj: Eurostat.
(70)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumném šetření, a s ohledem na omezené informace, které jsou k dispozici od jiných čínských vyvážejících výrobců, bylo cenové podbízení během období přezkumného šetření určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla.
(71)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie 12 %. Nicméně z důvodů vysvětlených výše v 69. bodě odůvodnění je třeba mít za to, že ceny zaznamenané u čínského vývozu dotčeného výrobku v posuzovaném období jsou mnohem vyšší, než jaké by byly při absenci opatření. Na tomto základě jsou důvody se domnívat, že kdyby byla opatření zrušena, vývoz dotčeného výrobku z ČLR by i nadále byl s to vyvinout vážný cenový tlak na výrobce v Unii.
4. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
Tabulka 4
Dovoz z dalších třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Tchaj-wan
Objem dovozu (v tunách)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena (v EUR za tunu)
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Podíl na trhu (v %)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Objem dovozu (v tunách)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena (v EUR za tunu)
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Podíl na trhu (v %)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thajsko
Objem dovozu (v tunách)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena (v EUR za tunu)
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Podíl na trhu (v %)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Další třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena (v EUR za tunu)
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Podíl na trhu (v %)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena (v EUR za tunu)
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Podíl na trhu (v %)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Objemy dovozu z třetích zemí na trh Unie během posuzovaného období vykázaly nepatrně rostoucí trend, který sledoval trend spotřeby. Podíl všeho dovozu ISF ze třetích zemí na trhu zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem jedné třetiny spotřeby Unie.
(73)
Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí zůstaly v posuzovaném období relativně stabilní a zůstaly pod úrovní cen výrobního odvětví Unie. Bez ohledu na to jsou ceny dovozu ze třetích zemí výrazně vyšší než ceny, které byly během původního šetření zaznamenány u dovozu z Číny. Z důvodů uvedených výše v 69. bodě odůvodnění nelze ceny čínských ISF dovezených do Unie v období přezkumného šetření považovat za reprezentativní, byť jsou vyšší než průměrné ceny dovozu ze třetích zemí.
(74)
Zvažují-li se třetí země jednotlivě, je zřejmé, že nejdůležitějším zahraničním aktérem na trhu Unie je nyní Tchaj-wan. Objem jeho vývozu se v posuzovaném období zvýšil o 20 % a sám o sobě představuje téměř polovinu dovozu na trhu EU. Vezmeme-li v úvahu, že objemy jeho vývozu v období přezkumného šetření jsou o 70 % vyšší než v období původního šetření (a to navzdory skutečnosti, že spotřeba v období přezkumného šetření je nižší), je zřejmé, že velkou část vývozu z Číny nahradily tchajwanské výrobky. Je třeba však poznamenat, že objemy tchajwanského dovozu v období přezkumného šetření představovaly jen polovinu objemů vyvezených Čínou v období původního šetření a že tchajwanské průměrné ceny v období přezkumného šetření byly téměř dvojnásobně vyšší (+ 97,8 %) než průměrné ceny čínského vývozu v období původního šetření. Dále je třeba poznamenat, že čínští vývozci i nadále prodávali za obdobně nízké ceny na trzích v Evropě, na nichž se neuplatňovala antidumpingová opatření, jako je Chorvatsko před přistoupením k EU.
(75)
Dále by Vietnam a Thajsko mohly být označeny za země, které měly prospěch z vytlačení čínského vývozu, neboť vykázaly značné zvýšení (v rozmezí 70 až 80 %), byť začínaly s mnohem menšími objemy.
(76)
Kromě toho je třeba vzít v úvahu skutečnost, že sortiment dovážených výrobků je údajně více zaměřen na běžné výrobky než na výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie.
(77)
Po poskytnutí konečných informací čtyři zúčastněné strany tvrdily, že zjištění Komise týkající se částečného nahrazení čínského dovozu na trhu Unie dovozem z Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu by mělo vést k závěru, že výrobky, které budou pravděpodobně dovezeny z Číny, jsou běžné, a tudíž nebudou přímo konkurovat propracovanějším výrobkům výrobního odvětví Unie.
(78)
V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že skutečnost, že dovoz ze třetích zemí zřejmě vskutku převzal podíl na trhu, který dříve měli čínští vývozci, neznamená, že by budoucí dovoz z Číny pravděpodobně nezpůsobil újmu. Za prvé, jak je vysvětleno podrobněji ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie tvoří výrobci běžných i speciálních spojovacích prostředků. Za druhé, existují náznaky, že by budoucí vývoz z Číny mohl zahrnovat specializovanější výrobky a výrobky vyšších kategorií. Dostupné informace týkající se plánů rozvoje, jako je projev předsedy Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (CFIA) (17), jasně ukazují, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj různorodějších a složitějších výrobků a výrobků nejvyšší kategorie. Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(80)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(81)
Výroba výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zůstala celkově stabilní. Je třeba připomenout, že poptávka po dotčeném výrobku je stejně jako u jiného spotřebního zboží do značné míry závislá na odvětvích jako automobilový průmysl a stavebnictví. I přes malé zvýšení v roce 2011 výroba výrobního odvětví Unie během posuzovaného období zůstala v souladu s pomalu rostoucí poptávkou v evropské ekonomice celkově stabilní.
Tabulka 5
Celková výroba výrobního odvětví Unie
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(82)
Také výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, když se v roce 2011 a v období přezkumného šetření zvýšila nepatrně. V souladu se skutečností, že výroba v období let 2010-2013 zůstala stabilní, v zásadě stabilní zůstalo i využití kapacity, přičemž relativního vrcholu bylo dosaženo v roce 2011.
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Využití kapacity (v %)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
Tabulka 7
Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2010
2011
2012
OPŠ
Objem (v tunách)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(83)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, sledoval trend spotřeby a výroby v letech 2010 až 2013, přičemž během posuzovaného období byl zaznamenán nepatrný růst, a to i přes významný nárůst mezi roky 2010 a 2011.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu a růst
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat.
(84)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (vypočtený při zohlednění prodeje stranám, které jsou ve spojení) během posuzovaného období byl stabilní a představoval přibližně dvě třetiny trhu. Tento výsledek odpovídá poklesu spotřeby Unie ve srovnání s obdobím původního šetření na jedné straně a náhradě čínského dovozu dovozem z jiných zdrojů na straně druhé.
c) Zaměstnanost a produktivita
(85)
V souvislosti s dotčeným výrobkem zůstala zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období stabilní. Malý nárůst zaznamenaný v roce 2011 je v souladu s vyšší výrobou vykázanou během uvedeného roku. Jelikož produktivita byla v roce 2011 také vyšší, svědčí to o tom, že výrobní odvětví Unie reagovalo na vyšší poptávku částečně náborem nových zaměstnanců a částečně zvýšením výkonu stávajících zaměstnanců (přesčasy). Když se v následujících letech objemy opět snížily, oba tyto jevy zmizely a byl obnoven stav z roku 2010.
Tabulka 9
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(86)
Jak je uvedeno výše v 36. bodě odůvodnění, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku nebylo možné stanovit s dostatečnou přesností dumpingová rozpětí pro ČLR, a proto se nezjištění dumpingu během období přezkumného šetření přikládá malý význam. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Nicméně oživení bylo zpomaleno stagnující poptávkou v hlavních navazujících odvětvích. Dále je třeba poznamenat, že poměrně stabilní vývoj v posuzovaném období nastal pod ochranou stávajících antidumpingových opatření. V případě zrušení uvedených opatření se očekává výrazný dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie.
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(87)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období let 2010-2013 zvýšily o 8 % poté, co v roce 2012 dosáhly relativního vrcholu. Průměrná prodejní cena je obecně schopna pokrýt výrobní náklady a zajistit nepatrný zisk výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
Prodejní ceny a náklady
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Zdroj: odpovědi na dotazník.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(88)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,5
1,1
2,0
3,6
Peněžní tok (v EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investice (v EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
Návratnost investic (v %)
1,0
2,6
5,3
7,5
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období bylo ziskové rozpětí i nadále nízké a u některých výrobců v Unii záporné; zejména je třeba si uvědomit, že v žádném z posuzovaných roků ziskové rozpětí nedosáhlo úrovně zaznamenané v období původního šetření (4,4 %). Bez ohledu na stabilní trend prodeje a výroby a významný tržní podíl výrobního odvětví Unie je ziskové rozpětí pro toto odvětví stále poměrně nízké. Zejména je třeba uvést, že v roce 2011 bylo ziskové rozpětí velmi nízké navzdory skutečnosti, že objemy prodeje výrobního odvětví Unie dosáhly v posuzovaném období svého maxima. To vzbuzuje obavy o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU v případě, že hospodářská situace bude i nadále stagnovat. Je třeba si rovněž uvědomit, že ziskové rozpětí během posuzovaného období zůstalo také vždy pod úrovní cílového zisku uvedenou v původním šetření (5 %).
(90)
Peněžní tok, tedy schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl během celého posuzovaného období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2012, a v období přezkumného šetření se výrazné snížil - o 17 %. To vzbuzuje obavy o schopnost výrobního odvětví Unie pokračovat v nezbytném samofinancování svých činností.
(91)
Úroveň investic byla během posuzovaného období poměrně vysoká a stabilní, přičemž vrcholu dosáhla v roce 2011. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic vykazuje obdobný trend jako ziskové rozpětí. Proto tento ukazatel také dosahuje svého vrcholu v období přezkumného šetření. Tento signál může být vykládán jako nejednoznačný, protože na jedné straně odráží nejvyšší bod ziskového rozpětí mezi těmi, které byly v posuzovaném období zaznamenány, ale odráží rovněž nízkou úroveň investic, která svědčí o tom, že hospodářské vyhlídky odvětví jsou stále nejisté.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky výrobců v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, s výjimkou investic nedosáhly výše z období původního šetření.
g) Zásoby
(93)
Konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii sledoval poměrně stabilní trend, který byl zaznamenán již ve výrobě a v prodeji, přičemž relativního vrcholu dosáhl v roce 2011. Navíc vzhledem k tomu, že se výroba obdobného výrobku v Unii uskutečňuje převážně na zakázku, výše zásob nepředstavuje velmi smysluplný ukazatel.
Tabulka 12
Konečný stav zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Zdroj: odpovědi na dotazník.
h) Náklady práce
(94)
Průměrná mzda zaměstnanců během posuzovaného období neustále rostla - o 4 % každý rok. Tento růst je však možno vysvětlit úpravou o inflaci a v menší míře využitím přesčasové práce (o čemž svědčí zvýšení produktivity na zaměstnance v roce 2011).
Tabulka 13
Náklady práce
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(95)
Šetření ukázalo, že dovoz výrobků z ČLR na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2009 téměř vymizel. To umožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout dobré a stabilní úrovně výroby, objemu prodeje a podílu na trhu. Na druhé straně je ziskovost i cílový zisk pro výrobní odvětví stále nižší, než jsou úrovně dosažené během období původního šetření.
(96)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Avšak vzhledem k pomalému růstu spotřeby a ke skutečnosti, že ziskové rozpětí je stále nižší, než je nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost, lze situaci výrobního odvětví Unie stále považovat za zranitelnou.
(97)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany tvrdily, že skutečnost, že Komise došla k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu, by mělo vést k ukončení opatření. Komise skutečně zjistila neexistenci podstatné újmy během období přezkumného šetření. Nicméně rozhodnutí o prodloužení opatření není založeno na podstatné újmě v období přezkumného šetření, nýbrž v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení na zjištěních týkající se pravděpodobnosti obnovení újmy. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzován možný dopad vývozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie.
(99)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ČLR při tvorbě cen. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců analýza vychází z dostupných údajů, které zahrnují statistiky (Eurostat a čínské obchodní statistiky) a dokumenty odvětví (například projev předsedy CFIA, na který odkazuje výše 78. bod odůvodnění) poskytnuté v žádosti o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti.
2. Spotřeba v Unii
(100)
Jak je uvedeno v 64. a 65. bodě odůvodnění, spotřeba dotčeného výrobku v Unii vykazovala v posuzovaném období celkově stabilní trend. Zároveň je spotřeba v období přezkumného šetření stále nižší o téměř 20 % v porovnání s úrovní před krizí v období původního šetření. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby v automobilovém a stavebním odvětví v Unii, jakož i v dalších odvětvích spotřebního zboží, v nichž se dotčený výrobek široce využívá (elektronické a domácí spotřebiče, nábytek atd.). Za těchto okolností se má proto za to, že obnovení extrémně levného dovozu z Číny v případě, že by opatření pozbyla platnosti, by mělo náhlý a dramatický dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Ceny tohoto dovozu by pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám v Unii a každopádně by vyvolaly tlak na snižování cen v Unii a narušily hospodářskou soutěž na trhu. V důsledku toho je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by se obnovila.
3. Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie a chování člr při tvorbě CEN
(101)
Jak je popsáno ve 44. bodě odůvodnění, čínská kapacita výroby ISF v roce 2012 představovala 6,6 milionu tun. Je třeba poznamenat, že rok 2012 byl podle čínského výrobního odvětví spojovacích prostředků obtížným rokem, jelikož kvůli nepříznivému dopadu několika hospodářských faktorů (inflace, zpomalení čínského hospodářství a krize eurozóny) byl prvním rokem od roku 2000, kdy čínská výrobní kapacita zaznamenala pokles (z 6,8 milionu tun v roce 2011).
(102)
Každopádně bez ohledu na budoucí scénáře (stagnace nebo růst) je ještě třeba uvést, že i stávající čínská výrobní kapacita 6,6-6,8 milionu tun byla v letech 2010-2012 využívána pouze ze 75 %. Tím v Číně vzniká volná kapacita (1,6-1,7 milionu tun), která je již nyní velmi velká a je řádově stejná jako celá spotřeba zaznamenaná na trhu Unie ve stejném období.
(103)
Čínský vývoz ISF do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stabilní a dosahoval úrovně 2,2-2,6 milionu tun, což odpovídá 40-50 % čínského prodeje. Je tedy zřejmé, že vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Podle plánů rozvoje odvětví, které oznámil CFIA, očekávaný nárůst poptávky na domácím trhu povede pravděpodobně k tomu, že podíl vývozu klesne na úroveň 30-40 % výroby. Nicméně tento pokles je třeba chápat z hlediska celkového zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a skutečnosti, že tato volná kapacita je každopádně stejně velká jako celková spotřeba v Unii. Kromě toho prognóza CFIA neuvádí časový rámec pro snížení podílu čínského vývozu ani konkrétní údaje svědčící o tom, že tento posun již začal. V důsledku toho je třeba plán rozvoje, o němž informoval CFIA, považovat za příliš mlhavý a neurčitý program, zejména ve srovnání s pozbytím platnosti opatření, které by mělo okamžitý účinek. Proto existence tohoto plánu nemůže v této fázi ovlivnit závěry o pravděpodobném obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(104)
V současné době je čínská přítomnost na trhu Unie velmi omezená a nepřesahuje 0,5 % podílu na trhu z hlediska objemu. Nicméně trh Unie je vzhledem k vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. To lze prokázat pokusy čínských vyvážejících výrobců obcházet antidumpingová opatření EU. Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, toto chování již vedlo k prodloužení opatření týkajících se čínského vývozu přes Malajsii.
(105)
Kromě toho má čínské výrobní odvětví zaměřené na vývoz stále více potíží při hledání cest na své obvyklé vývozní trhy, protože jejich rostoucí počet v poslední době ukládá antidumpingová opatření na vývoz různých typů ISF z Číny, jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění.
(106)
Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla v důsledku atraktivity trhu Unie s jeho velikostí a výší cen přesměrována do Unie. Stojí za to připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %.
(107)
Pokud jde o úroveň čínských vývozních cen, je třeba připomenout, že v původním šetření byla zjištěna velmi vysoká dumpingová rozpětí a rozpětí újmy vypočtená na základě vývozních cen čínských vývozců. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná. Kromě toho obchodní ochranná opatření přijatá dalšími třetími zeměmi vůči vývozu čínských ISF potvrzují, že nekalé cenové chování čínských vyvážejících výrobců přetrvává a neomezuje se pouze na trh Unie.
4. Závěr
(108)
Zjištění šetření poukázala na několik znepokojivých prvků, včetně velké volné kapacity dostupné v ČLR, pokračování dumpingu a prodeje pod cenou po celém světě, plánovaného rozvoje výrobní kapacity, sortimentu výrobků a složitosti výrobků v ČLR, jakož i rostoucích překážek obchodu na jiných hlavních trzích třetích zemí. Na druhé straně spotřeba v Unii v posledních 5 letech stagnovala, a to kvůli nízké poptávce v mnohých navazujících odvětvích. To vedlo k zranitelnosti výrobního odvětví Unie, které se vyznačuje určitým stupněm volné kapacity, nízkými zisky a podnikatelskou nejistotou (jak dokládá zejména snižování investic). Za těchto okolností se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k náhlému obnovení čínského dumpingového dovozu, což by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a obnovilo stav újmy výrobního odvětví Unie.
(109)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie zdvojnásobilo svůj zisk a peněžní tok oproti roku 2010, a proto jeho zisk nelze označit za nízký. Dále se upozorňuje, že výrobní odvětví Unie nepotřebuje další investice, protože v minulosti výrazně investovalo.
(110)
Přestože výrobní odvětví Unie skutečně zdvojnásobilo svůj zisk, ten zůstal nižší než zisk v období původního šetření (4,4 %) i cílový zisk ve výši 5 %. Stejné odůvodnění platí pro peněžní tok, který zůstal 14 % pod úrovní období původního šetření. Životaschopnost výrobního odvětví Unie závisí na pokračujících investicích do moderního strojního zařízení a širšího sortimentu. Tato tvrzení se proto odmítají.
(111)
Kdyby byla opatření zrušena, výsledky výrobního odvětví Unie, které se dočasně zlepšily, by se za současné situace na trhu pravděpodobně rychle zhoršily. Jak již bylo uvedeno výše, podmínky by byly mimořádně příznivé pro zvýšení dovozu z ČLR na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. To by pravděpodobně oslabilo pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž nastal v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by byl s to vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by následně mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále zranitelné. Je vhodné připomenout, že během posuzovaného období původního šetření (od 1. ledna 2003 do 30. září 2007), tj. před uložením antidumpingových opatření, výrobní odvětví Unie muselo omezit výrobu v určitých segmentech dotčeného výrobku kvůli značnému dovozu z Číny (18). To mělo výrazně negativní dopad na využití kapacity a ziskovost.
(112)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy neprokázala objemový účinek čínského vývozu a jeho souvislost s opatřeními. Zúčastněná strana uvedla, že:
i)
výrobky dovezené z Číny byly nahrazeny dovezenými výrobky z jiných zdrojů; tyto dovozené výrobky se prodávají za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, avšak výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu,
ii)
snížení úrovně opatření po provedení doporučení WTO nevedlo ke zvýšení objemu dovozu z Číny na trhu Unie,
iii)
dovoz jiných typů spojovacích prostředků z Číny, na které se antidumpingová opatření nevztahovala, také zaznamenal výrazný pokles objemu od roku 2009, kdy byla uložena původní opatření,
iv)
s ohledem na rostoucí poptávku na čínském domácím trhu je pravděpodobnost budoucího zvýšení čínského vývozu do Unie omezená a
v)
trh spojovacích prostředků v Číně a také na dalších asijských trzích bude i nadále růst, což sníží pravděpodobnost významného zvýšení vývozu do EU.
(113)
V reakci na tato tvrzení je třeba uvést, že:
i)
pravděpodobný poškozující dopad čínského dovozu nelze srovnávat s účinkem dovozu ze třetích zemí, jako jsou Tchaj-wan, Vietnam a Thajsko. Jak bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění, existují důkazy naznačující, že čínští vývozci i nadále prodávali na chorvatském trhu (před přistoupením této země k EU) za průměrné ceny podobné těm, které byly zaznamenány v původním šetření; tyto ceny jsou proto podstatně nižší než ceny oznámené z těchto třetích zemí během období přezkumného šetření. Kromě toho, jak je uvedeno níže ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie prodává značné objemy běžných i speciálních výrobků, a proto je pravděpodobné, že čínský vývoz (sestávající z běžných i speciálních výrobků) bude s to způsobit újmu, kdyby byla platná cla ukončena,
ii)
s ohledem na omezené snížení výše platných cel po provedení WTO doporučení, tj. z 85 % na 74,1 %, nebylo důvodu očekávat významný nárůst dovozu z Číny,
iii)
údajný pokles objemu dovozu spojovacích prostředků, na něž se opatření nevztahují, není doložen dostupnými statistickými údaji. V období let 2009 až 2013 se udržoval na stabilní měsíční úrovni 20 000-30 000 tun, zatímco objem dovozu spojovacích prostředků, na které se opatření vztahují, se v únoru 2009 okamžitě snížil z více než 60 000 tun za měsíc téměř na nulu,
iv)
očekávaná změna v poměru objemu čínského domácího prodeje a vývozu, která bude odrážet růst čínské domácí poptávky, bude kompenzována zvýšením celkové čínské kapacity výroby a objemu prodeje, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a
v)
tvrzení, že poptávka po spojovacích prostředcích v Asii roste, vychází ze zastaralého zdroje, který předpovídá světovou poptávku po spojovacích prostředích v hodnotě 83 miliard USD v roce 2016. Nový průzkum trhu zveřejněný společností Fastener Industry News Inc. v prosinci 2014 (19) odhaduje poptávku na světovém trhu na 81 miliard USD v roce 2018, a proto předpokládá nižší růst během delšího období. Kromě toho je růst poptávky v asijsko-tichomořském regionu provázen růstem kapacity nejen v Číně, ale i v několika dalších zemích (např. v Indonésii, Malajsii, Thajsku a Vietnamu). Navíc pro zavedení další kapacity pro výrobu spojovacích prostředků existují poměrně nízké překážky vstupu (pokud jde o čas, kapitál a know-how), a proto nabídka může relativně rychle reagovat na vzrůstající poptávku.
Výše uvedená tvrzení musí být proto odmítnuta.
(114)
Táž zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy nezohlednila skutečnost, že výrobky nejnižší kategorie dovážené z Číny nemohou vyvíjet tlak na ceny výrobků nejvyšší kategorie, vyráběných převážně výrobci v Unii.
(115)
V reakci na toto tvrzení je třeba připomenout, že výroba Unie pokrývá úplný sortiment spojovacích prostředků, přičemž některé společnosti se zaměřují na konkrétní typy (běžné nebo speciální), zatímco jiné nabízejí úplný sortiment. Zejména u společností zařazených do vzorku značnou část prodeje tvoří běžné spojovací prostředky a u tří z nich většinu prodeje v období přezkumného šetření tvořily běžné výrobky. Proto je tvrzení, že by evropské výrobní odvětví vyrábělo pouze speciální spojovací prostředky nebo spojovací prostředky nejvyšší kategorie, a proto by bylo chráněno před dovozem způsobujícím újmu, zjevně chybné, neboť je vyvrací důkazy shromážděné a ověřené během šetření. Kromě toho je rovněž známo, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj výrobků vyšších kategorií, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění. Je tedy velice pravděpodobné, že sortiment budoucího čínského vývozu bude rovněž zahrnovat celou škálu od výrobků nejnižší kategorie po výrobky nejvyšší kategorie a výrobní odvětví Unie pocítí cenový tlak v plném rozsahu, což ovlivní využití jeho výrobní kapacity. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(116)
Dále dvě další zúčastněné strany tvrdily, že Komise ve své analýze nesprávně předpokládala, že ceny výrobků z Číny budou tak nízké jako při původním šetření. Podle dotyčných stran tomu tak nebude, protože v Číně došlo ke značnému zvýšení cen, zejména v důsledku nárůstu cen surovin a práce a vývoje norem v oblasti životního prostředí. Tudíž jakékoli cenové podbízení bude nižší a nebude dostatečným důvodem pro prodloužení opatření na tak vysoké úrovni.
(117)
Aniž je dotčena skutečnost, že úroveň opatření by neměla být měněna v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a domácí čínské ceny a náklady byly v původním šetření považovány za nespolehlivé v důsledku toho, že čínským výrobcům nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, je třeba uvést následující poznámky. Za prvé, nedostatek spolupráce ze strany čínských výrobců Komisi neumožnilo ověřit jejich náklady a údajné změny, které nastaly v Číně. Dotyčné zúčastněné strany ve svých podáních nepředložily žádný důkaz nebo podklady. Za druhé, odkazuje se na výši cen zjištěných v Chorvatsku před jeho přistoupením k Evropské unii, které jasně ukázalo, že čínští vývozci nadále účtovali ceny velmi podobné cenám zaznamenaným během období původního šetření (viz 74. bod odůvodnění). Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(118)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(119)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(120)
Ve 108. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, protože lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve značném objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem dovozců
(121)
Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Avšak pouze dva dovozci spolupracovali při šetření a odpověděli na dotazníky Komise. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat z různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za nedumpingové ceny. Ani jeden ze dvou spolupracujících dovozců nevznesl námitky proti prodloužení stávajících antidumpingových opatření, přestože vyslovili pochybnosti o jejich vysoké úrovni. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení nemůže vést ke změně úrovně opatření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, jakož i k tomu, že dovozci obecně neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu.
(122)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany, konkrétně dvě sdružení distributorů spojovacích prostředků v Unii, tvrdily, že uložení platných cel na tak vysoké úrovni nevedlo k obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu Unie, nýbrž spíše zabránilo přístupu čínského dovozu k trhu Unie. Uvedené zúčastněné strany uvedly, že případné prodloužení platnosti opatření bude mít za následek další omezení mezinárodního výběru zdrojů dodávek dostupných pro uživatele a dovozce v Unii. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že antidumpingová opatření nejsou ukládaná s cílem bránit nebo blokovat dovoz z dané země, ale především s cílem obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Úroveň platných cel je výsledkem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, která byla stanovena na základě zjištění učiněných během původního šetření. Za druhé, Komise nesouhlasí s tvrzením, že platná cla omezují zdroje dodávek na trh Unie. Dostupné statistiky dovozu ukazují, že dovoz ze třetích zemí vzrostl poté, co byla opatření týkající se Číny zavedena. Šetření nezjistilo známky toho, že tyto trendy nebudou v budoucnu zachovány. Proto je třeba výše uvedené tvrzení odmítnout.
(123)
Kromě toho jedno ze zmíněných sdružení uvedlo, že ačkoli má za to, že původní opatření nejsou zcela přiměřená a že způsobila hluboké a zbytečné narušení trhu spojovacích prostředků, jejich náhlé odstranění by nyní mělo stejně hluboký narušující vliv jako jejich zavedení. To naznačuje, že distributoři spojovacích prostředků zohlednili platná opatření a byli schopni přizpůsobit své dodavatelské řetězce.
4. Zájem uživatelů
(124)
Třebaže uživatelé nespolupracovali, bylo nicméně možné zjistit jejich názory a postoje na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dovozci. Zdá se, že uživatelé mohou být především rozděleny do dvou kategorií: nároční uživatelé, kteří potřebují spojovací prostředky velmi vysoké kvality, a jiní uživatelé. Nároční uživatelé obvykle nacházejí výrobky, které potřebují, u výrobců v Unii a některých vysoce specializovaných vyvážejících výrobců. Naproti tomu kategorie jiných uživatelů (která může zahrnovat také náročné uživatele s potřebou levnějších výrobků pro méně náročné aplikace) je kategorií uživatelů, kteří obvykle používají čínské výrobky. Této kategorii uživatelů obvykle dodávají výrobky dovozci a podle stanovisek shromážděných během návštěv u spolupracujících dovozců je tato kategorie uživatelů nyní dostatečně zásobena dovozem z jiných zemí, včetně Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Na základě této rekonstrukce a také s ohledem na to, že ani jeden z uživatelů se nerozhodl spolupodílet se na současném šetření, byl učiněn závěr, že prodloužení platnosti opatření by nebylo v rozporu se zájmy uživatelů, kteří se patrně přizpůsobili opatřením uloženým na ISF z ČLR dobře a bez důsledků.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(127)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 91/2009 naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 zachována.
(128)
Jak je nastíněno výše v 3. bodě odůvodnění, byla platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z ČLR rozšířena rovněž na dovoz stejných výrobků zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Antidumpingové clo, jež má být uloženo na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Vyvážející výrobci, kteří byli osvobozeni od opatření podle prováděcího nařízení (EU) č. 723/2011, by měli být osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením.
(129)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách mezi čínskými výrobci, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce.
(130)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00 (kódy TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 a 7318220098) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1
A999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz týchž spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie (kódy TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 a 7318220095), s výjimkou výrobků vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Uplatnění osvobození udělených společnostem jmenovitě uvedeným v odstavci 4 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 4 tohoto článku.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2015.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/519,
annettu 26 päivänä maaliskuuta 2015,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rauta- ja teräskiinnittimien tuonnissa, sellaisena kuin se on laajennettuna koskemaan Malesiasta lähetettyjen tiettyjen rauta- ja teräskiinnittimien tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 91/2009 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 924/2012 (3), käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien tiettyjen rauta- ja teräskiinnittimien tuonnissa.
(2)
Toimenpiteet toteutettiin täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 924/2012 tehdyn muutoksen jälkeen arvotullina, joka vahvistettiin yksilöllisesti otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille 0,0-69,7 prosentin suuruiseksi. Yhteistyössä toimineiden otoksen ulkopuolisten kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntitulli asetettiin 54,1 prosenttiin, ja yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien jäännöstulli oli 74,1 prosenttia, jäljempänä ’voimassa olevat tullit’.
(3)
Alkuperäiset toimenpiteet laajennettiin täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 723/2011 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 693/2012 (5), koskemaan Malesiasta lähetettyjen tiettyjen rauta- ja teräskiinnittimien tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(4)
Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (6) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 1 päivänä lokakuuta 2013 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti European Industrial Fasteners Institute, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia rauta- ja teräskiinnittimien tuotannosta unionissa.
(5)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
3. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(6)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta Euroopan unionin virallisessa lehdessä30 päivänä tammikuuta 2014 julkaistulla ilmoituksella (7), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.
4. Tutkimus
4.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(7)
Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
4.2 Tutkimuksen osapuolet
(8)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, Kiinan vientiä harjoittaville tuottajille sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(9)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(10)
Koska tutkimuksessa näytti olevan mukana suuri määrä Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia sekä unionissa toimivia tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(11)
Tiedossa olleista 325 kiinalaisesta tuottajasta 24 vastasi otantakyselyyn. Näistä kuitenkin 13 ilmoitti, ettei niillä ollut vientiä EU:hun, ja kolmen muun osalta ei todettu polkumyyntiä alkuperäisessä tutkimuksessa, minkä vuoksi niihin ei sovelleta voimassa olevia toimenpiteitä. Jäljellä olevat kahdeksan yritystä ilmoittivat EU:hun suuntautuvan vientinsä olevan 11 800 tonnia, mikä Eurostatin mukaan on 132 prosenttia Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ehdotettiin, että otokseen valitaan kolme suurinta viejää. Yksi otokseen valituista yrityksistä kuitenkin väitti, että se oli ilmoittanut EU:hun suuntautuvan vientinsä virheellisesti otantalomakkeessa ja että sen vienti oli itse asiassa nolla.
(12)
Näin ollen otoksen vahvistettiin koostuvan kolmesta suurimmasta jäljellä olevasta viejästä. Kaikki kolme otokseen valittua yritystä peruuttivat yhteistyötarjouksena menettelyn eri vaiheissa: ne eivät vastanneet kyselylomakkeeseen tai kieltäytyivät paikan päällä tehtävästä tarkastuksesta. Kullekin kolmelle yritykselle lähetettiin kirje, jossa ilmoitettiin komission aikeesta soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa. Nämä vientiä harjoittavat tuottajat eivät reagoineet tähän mitenkään.
(13)
Komissio tarkasteli otoskyselyyn vastanneiden jäljellä olevan neljän vientiä harjoittavan tuottajan tilannetta. Niiden vienti unioniin oli niin vähäistä, alle 1 prosentti kokonaisviennistä, ettei pidetty asianmukaisena tai edustavana vahvistaa uutta otosta ja perustaa tutkimuksen tuloksia niiden tilanteeseen. Katsottiin, että on asianmukaisempaa perustaa tutkimuksen tulokset laajempiin ja edustavampiin tietoihin, eli käytettävissä oleviin tietoihin, kun otetaan huomioon otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä. Neljälle jäljellä olevalle yritykselle ilmoitettiin komission aikeesta käyttää käytettävissä olevia tietoja.
(14)
Myös Kiinan viranomaisille ilmoitettiin komission aikeesta soveltaa 18 artiklaa puutteellisen yhteistyön vuoksi. Komissio ei saanut yrityksille ja Kiinan viranomaisille osoitettujen kirjeidensä johdosta mitään huomautuksia tai pyyntöä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan käytöstä.
(15)
Tutkimuksen alustavassa vaiheessa komission kanssa yhteistyössä toimi 91 unionin tuottajaa/tuottajaryhmää, joiden osuus rauta- ja teräskiinnikkeiden unionin tuotannosta oli noin 50 prosenttia. Yhteistyössä toimineiden tuottajien suuren määrän vuoksi komissio sovelsi otantaa. Valittuun otokseen kuului alun perin yhdeksän yritystä/yritysryhmää, jotka olivat edustavimpia määrän, koon, tuotelajivalikoiman ja maantieteellisen sijainnin perusteella. Yksi otokseen valittu yritys peruutti yhteistyötarjouksensa eikä vastannut kyselylomakkeeseen. Komissio ilmoitti yritykselle näin olleen sen sulkemisesta otoksen ulkopuolelle yhteistyöstä kieltäytymisen johdosta. Jäljellä olevaan kahdeksaan yritykseen/yritysryhmään supistunutta otosta pidettiin kuitenkin edustavana, koska se kattoi 24 prosenttia rauta- ja teräskiinnikkeiden unionin arvioidusta kokonaistuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(16)
Kyselylomakkeisiin saatiin vastaukset kahdelta unionin tuojalta. Koska yritysten lukumäärä on verrattain vähäinen, otantaa ei vaadittu.
(17)
Yksikään käyttäjä ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksessa esitetyssä määräajassa tai myöhemmin menettelyn aikana. Näin ollen katsotaan, ettei yksikään käyttäjä toiminut tutkimuksessa yhteistyössä.
(18)
Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat:
Tarkastuskäynti tehtiin 11 yritykseen (ainakin yksi kuului kuhunkin kahdeksasta otokseen valitusta yritysryhmästä). Nämä unionin tuottajat pyysivät perusasetuksen 19 artiklan perusteella, että niiden identiteetti pidetään luottamuksellisena. Ne väittivät, että niiden identiteetin paljastaminen voisi johtaa niiden liiketoimintaan kohdistuviin merkittäviin haitallisiin vaikutuksiin. Niiden pyyntöä tarkasteltiin ja se havaittiin perustelluksi. Tästä syystä näiden yritysten nimiä ei ole ilmoitettu.
b)
Unionin tuojat:
Adolf Würth GmbH & Co - Saksa
Marcopol z o.o. - Puola
c)
Tuottajat markkinatalousmaissa:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malesia
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malesia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, Intia.
5. Ilmoittaminen osapuolille
(19)
Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella tämän voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päätelmät tehtiin, ja niitä kehotettiin esittämään huomautuksia asiasta, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia päätelmien ilmoittamisen johdosta. Huomautuksia saatiin pyynnön esittäjältä, kiinalaiselta kauppakamarilta (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products), kahdelta unionin tuojalta/tuottajalta ja niihin etuyhteydessä olevalta kiinalaiselta tuottajalta sekä kahdelta unionin jakelijoiden järjestöltä. Toimitetut perustellut huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(20)
Tarkasteltavana olevana tuotteena ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat muusta kuin ruostumattomasta teräksestä valmistetut tietyt rauta- ja teräskiinnittimet eli puuruuvit (lukuun ottamatta kansiruuveja), itsekierteittävät ruuvit, muut kannalliset ruuvit ja pultit (myös niihin kuuluvine muttereineen ja aluslaattoineen, mutta lukuun ottamatta poikkileikkaukseltaan täyteisestä materiaalista sorvattuja ruuveja, varren paksuus enintään 6 mm, ja lukuun ottamatta rautatie- tai raitiotieradan rakennusosien kiinnittämiseen tarkoitettuja ruuveja ja pultteja) sekä aluslaatat, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00.
2. Samankaltainen tuote
(21)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella, unionin tuotannonalan tuottamilla ja unionissa myymillä rauta- ja teräskiinnikkeillä sekä Malesian, jäljempänä ’vertailumaa’, kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä rauta- ja teräskiinnikkeillä havaittiin olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset kuin Kiinassa tuotetuilla ja unioniin vietäväksi myydyillä rauta- ja teräskiinnikkeillä. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(22)
Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
1. Alustavat huomautukset
(23)
Kuten 11-14 kappaleessa todettiin, otokseen valitut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet riittävästi yhteistyössä, kokonaisanalyysi, myös polkumyyntilaskelmat, pohjautuu käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
(24)
Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin käyttämällä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitettyä pyyntöä, johon liitettiin muita tietolähteitä, kuten vientiä ja tuontia koskevat kauppatilastot (Eurostat ja Kiinan vientitiedot) sekä muita julkisesti saatavilla olevia tietoja (kuten Kiinan kiinnitinteollisuuden järjestön ilmoitus).
(25)
Yhteistyön puuttuminen vaikutti normaaliarvon ja vientihinnan vertailuun, koska kiinalaisten tuottajien unioniin viemästä tuotevalikoimasta ei ollut tarkkoja tietoja.
2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
2.1 Vertailumaan valinta ja normaaliarvon laskeminen
(26)
Vireillepanoilmoituksessa komissio kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ehdotuksestaan käyttää Intiaa markkinataloutta toteuttavana kolmantena maana, jotta Kiinan osalta voitaisiin vahvistaa normaaliarvo. Myös alkuperäisessä tutkimuksessa vertailumaana käytettiin Intiaa.
(27)
Intian lisäksi pyynnön esittäjä ehdotti Yhdysvaltoja mahdolliseksi vertailumaaksi. Muut asianomaiset osapuolet ilmaisivat varauksensa Intiaa koskevasta ehdotuksesta ja ehdottivat vaihtoehtoisiksi vertailumaiksi Malesiaa, Taiwania, Thaimaata ja Vietnamia.
(28)
Asianomaisten osapuolten esittämien ehdotusten lisäksi myös komissio pyrki löytämään asianmukaisen vertailumaan. Se esitti Japania mahdolliseksi vertailumaaksi, koska siellä tuotetaan suuri määrä samanlaisia kiinnittimiä kuin Kiinassa.
(29)
Yhteistyöpyyntöjä lähetettiin tiedossa oleville tuottajille Intiassa, Japanissa, Malesiassa (todelliset tuottajat, jotka eivät kierrä toimenpiteitä (8)), Taiwanissa, Thaimaassa ja Yhdysvalloissa. Vietnamilaisiin tuottajiin ei otettu yhteyttä, koska Vietnamia ei pidetä markkinatalousmaana. Vientiä harjoittavat tuottajat Intiassa ja Malesiassa olivat yhteistyöhaluisia, ja näihin kahteen maahan tehtiin tarkastuskäyntejä.
(30)
Havaittiin, että yksi yhteistyössä toiminut intialainen yritys ei ollut tuottaja vaan kauppayhtiö ja että toinen yhteistyössä toiminut intialainen yritys oli aloittanut toimintansa vasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Sen vuoksi Intian myynti- ja kustannustietoja ei voitu käyttää. Kahden malesialaisen yhteistyössä toimineen yrityksen havaittiin olevan vientiä harjoittavia tuottajia, joiden osalta oli saatavilla kattavat tiedot tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta. Sen vuoksi Malesia valittiin vertailumaaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.
(31)
Ensin tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko Malesiassa yhteistyössä toimivien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna Kiinan unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään eli edustiko tällaisen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään viittä prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnin kokonaismäärästä unioniin. Tältä pohjalta todettiin, että vertailumaan kotimarkkinamyynti oli edustavaa.
(32)
Selvitettiin myös, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Yhden tuottajan kotimarkkinamyynnin havaittiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä mutta toisen ei.
(33)
Tämän vuoksi kyseisen ensimmäisen tuottajan normaaliarvo perustui todelliseen kotimarkkinahintaan, joka laskettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla toteutuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettuna keskimääräisenä hintana. Toisen tuottajan normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(34)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi asianomaista osapuolta esitti huomautuksia vertailumaan valinnasta. Ne väittivät, että Japania ei olisi pitänyt pitää mahdollisena vertailumaana, koska siellä keskitytään korkealaatuisiin tuotteisiin ja kustannukset ovat korkeat. Toinen osapuolista totesi myös, että vertailumaaksi olisi pitänyt valita Taiwan tuottajien suuren lukumäärän, Kiinaan verrattavissa olevien hintojen ja Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan suuntautuvan mittavan viennin vuoksi.
(35)
Komissio huomauttaa, että vertailumaa valittiin kuuden mahdollisen maan tarkastelun jälkeen. Kaikkia näitä maita pyydettiin toimimaan yhteistyössä. Yhteistyöhaluisia olivat vain Malesia ja Intia; Taiwan ja Japani kieltäytyivät yhteistyöstä. Valinnassa päädyttiin Malesiaan 30 kappaleessa esitetyistä syistä.
2.2 Vientihinnan määrittäminen
(36)
Koska otokseen valitut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä eikä Kiinan hinnoista näin ollen saatu tarkkoja tietoja, vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja tätä varten käytettiin tilastolähteitä (Eurostat).
2.3 Vertailu ja oikaisut
(37)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti vientihintaan tehtiin tarvittaessa asianmukaiset oikaisut. Voidakseen ilmaista vientihinnan noudettuna lähettäjältä -tasolla komissio oikaisi Eurostatin tietoihin perustuvaa cif-hintaa rahti-, vakuutus-, käsittely- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi.
2.4 Polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(38)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään. Eurostatin tietoihin perustuvat keskimääräiset tuontihinnat vertailumaan normaaliarvoon verrattuna eivät osoittaneet polkumyynnin esiintymistä.
(39)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta tuotiin unioniin kuitenkin rauta- ja teräskiinnikkeitä vain vähäinen määrä (9 000 tonnia, jonka arvo oli 23 miljoonaa euroa), pois lukien niiden vientiä harjoittavien tuottajien tuottamat rauta- ja teräskiinnikkeet, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska otokseen valitut kiinalaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä, kiinalaisen viennin tuotevalikoimasta ei ollut saatavilla tietoja, minkä vuoksi vertailu vertailumaan normaaliarvoon voitiin tehdä vain aggregoidulta pohjalta.
(40)
Sen vuoksi päätelmää, jonka mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei esiintynyt polkumyyntiä, ei pidetä kovin merkityksellisenä vähäisten tuontimäärien ja tuotua tuotevalikoimaa koskevien tietojen puutteen vuoksi, kun otetaan huomioon tuotettujen ja myytyjen kiinnittimien laaja valikoima.
(41)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kolme asianomaista osapuolta huomautti, että toimenpiteet olisi kumottava, koska tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei havaittu polkumyyntiä. Ne katsoivat, että Kiinasta tulevasta pienestä vientimäärästä huolimatta havainto, jonka mukaan polkumyyntiä ei esiinny, on merkityksellinen.
(42)
Komissio huomauttaa, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan päätelmät perustuvat polkumyynnin toistumisen todennäköisyyteen eivätkä siihen, esiintyikö polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
3. Näyttö polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä
(43)
Ottaen huomioon 38-40 kappaleessa esitetyt huomiot komissio analysoi vielä, olisiko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Seuraavat asia tutkittiin: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, Kiinasta muille markkinoille suuntautuvan viennin hinnat, kiertämiskäytännöt sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.
3.1 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa
(44)
Kiinan arvioidaan olevan rauta- ja teräskiinnittimien suurin valmistaja maailmassa. Kiinan kiinnitinteollisuuden järjestön CFIA:n (China Fastener Industry Association (9)) tietojen mukaan tuotantokapasiteetti oli arviolta 6,6 miljoonaa tonnia vuonna 2012. Kapasiteetin käyttöasteeksi arvioitiin 75 prosenttia, mikä jättää merkittävän käyttämättömän kapasiteetin, joka vastaa unionin koko kulutusta.
(45)
CFIA arvioi myös, että rauta- ja teräskiinnittimien tuotannosta 40-50 prosenttia (2,5 miljoonaa tonnia) meni vientiin vuonna 2012. On selvää, että vienti on tärkeä osa kiinalaisten rauta- ja teräskiinnikkeiden tuottajien toimintaa. Kiinan vienti oli yli 40 prosenttia suurempi kuin unionin kokonaiskulutus samalla jaksolla.
3.2 Kiinasta kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hinnat
(46)
Pyyntöön sisältyy alustava näyttö Kiinan vientihinnoista muille markkinoille, kuten Yhdysvaltoihin ja Tunisiaan. Näyttö perustuu unionin tuotannonalan saamiin hintatarjouksiin. Vientihintojen havaittiin olevan alle edellä vahvistetun normaaliarvon. Lisäksi Kiinasta Kroatiaan vuonna 2012 ja vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä - eli ennen Kroatian liittymistä EU:hun ja EU:n suojatoimenpiteiden käyttöönottoa - suuntautuneen viennin hintojen perusteella voidaan päätellä, että Kiinan vientihintojen taso, joka johti toimenpiteiden käyttöönottoon alkuperäisessä tutkimuksessa, on edelleen melko lailla sama ja näin ollen alle edellä vahvistetun normaaliarvon.
(47)
Kiinasta peräisin olevia kiinnittimiä koskevia polkumyyntitoimenpiteitä on voimassa useissa kolmansissa maissa (esim. Kanadassa (10), Kolumbiassa (11), Meksikossa (12), Etelä-Afrikassa (13) ja Yhdysvalloissa (14)). Toimenpiteet koskevat kiinnittimien eri alakategorioita, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna. Näitä polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä pidetään lisäosoituksena siitä, että kolmansien maiden markkinoille suuntautuu polkumyyntiä.
(48)
Nämä seikat huomioon ottaen komissio päättelee, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät ja myyvät tällä hetkellä rauta- ja teräskiinnikkeitä 46 ja 47 kappaleessa mainittuihin kolmansiin maihin polkumyyntihinnoilla. Sen vuoksi komissio pitää todennäköisenä, että jos nyt voimassa olevat toimenpiteet kumotaan, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat myisivät tarkasteltavana olevaa tuotetta polkumyyntihinnoilla myös unionin markkinoille.
3.3 Kiertämiskäytännöt
(49)
Toimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa (15) pääteltiin, että kiinalaisiin kiinnittimiin sovellettavia toimenpiteitä kierrettiin Malesian kautta. Sen vuoksi toimenpiteet oli laajennettava koskemaan Malesiaa, lukuun ottamatta yhdeksää malesialaista tuottajaa, joiden havaittiin olevan todellisia tuottajia, jotka eivät kiertäneet toimenpiteitä, ja ne vapautettiin toimenpiteistä. Kiertämiskäytännöt osoittavat, että polkumyyntiä harjoittavat viejät ovat innokkaita pääsemään unionin markkinoille polkumyyntihinnoilla maksamatta tulleja. Jos toimenpiteiden annetaan raueta, on näin ollen todennäköistä, että nämä viejät suuntaisivat polkumyyntituontia suoraan unionin markkinoille eikä niiden tarvitse turvautua toimenpiteiden kiertämiseen.
(50)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi asianomaista osapuolta huomautti, että alemmat tullit alentaisivat kiertämisen riskiä. Osapuolet väittivät, että 129 kappaleessa selitetyt erityistoimenpiteet, jotka edellyttävät, että kiinalaiset viejät, joilla on yksilöllinen tulli, esittävät laskut, ovat merkki siitä, että tullit ovat liian korkeat ja kannustavat kiertämiskäytäntöihin.
(51)
Komissio huomauttaa, että voimassa olevien tullien tasoa ei voida muuttaa perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun yhteydessä. Lisäksi kiinalaisia viejiä koskevilla erityistoimenpiteillä on tarkoitus puuttua kiinalaisten tuottajien parissa mahdolliseen kiertämisriskiin, joka johtuu eroista yksilöllisissä tulleissa. Kiertämiskäytäntöjen Malesian kautta on sitä vastoin havaittu osoittavan Kiinasta unioniin suuntautuvan polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä. Komissio katsoo, että nämä kaksi seikkaa eivät liity suoraan toisiinsa: kiinalaisiin tuottajiin sovellettava vaatimus laskujen esittämisestä ei muuta sitä seikkaa, että kiertämiskäytännöt muiden maiden kautta ovat osoitus polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
3.4 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(52)
Malesian kautta tapahtunut toimenpiteiden kiertäminen osoittaa, että unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisten tuottajien kannalta korkeampien hintojensa vuoksi. Polkumyynnin vastaiset toimenpiteet muilla vientimarkkinoilla lisäävät entisestään unionin markkinoiden houkuttelevuutta, jos toimenpiteet kumotaan. Näin ollen voidaan kohtuudella odottaa, että merkittävä osa tämänhetkisestä Kiinan viennistä suunnattaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. On syytä muistaa, että ennen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoa Kiinan markkinaosuus unionin markkinoilla oli 26 prosenttia. Sen vuoksi on odotettavissa, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinan vienti, jonka markkinaosuus unionin markkinoilla on tällä hetkellä 0,5 prosenttia, kohoaa merkittävästi alittamalla unionin hinnat.
3.5 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(53)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kiinnittimien vienti Kiinasta useisiin kolmansiin maihin tapahtui polkumyyntihinnoilla ja että jotkin näistä maista sovelsivat polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kiinalaisiin kiinnittimiin. Kiinalaisten viejien hinnoittelukäytäntö kolmansilla markkinoilla osoittaa, että polkumyynnin toistuminen unionin markkinoilla on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(54)
Kiertämiskäytäntöjen esiintymistä pidettiin lisäosoituksena polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä.
(55)
Unionin markkinoiden houkuttelevuus ja se, että muut markkinat ovat suljettuja polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi, osoittavat, että Kiinasta tulevan viennin suuntaaminen unionin markkinoille on riski, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(56)
Tarkasteltavana olevan tuotteen käyttämätön tuotantokapasiteetti Kiinassa on lisäksi merkittävä verrattuna unionin kulutukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Jos tämä kapasiteetti vietäisiin unioniin ja kilpailtaisiin hinnassa unionin tuottajien kanssa, on erittäin todennäköistä, että vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoilla, koska ylimääräinen tuotanto olisi saatava vientimarkkinoille, ja tämä toimii kannustimena polkumyynnille.
(57)
Edellä esitetyn perusteella on todennäköistä, että polkumyynti toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(58)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että samankaltaista tuotetta tuottavat unionissa useat tuottajat, mukaan luettuna monet pienet ja keskisuuret yritykset ja muutama suurempi yritys. Unionin tuottajat, joiden puolesta toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö esitettiin, toimivat tutkimuksessa yhteistyössä, yhtä yritystä lukuun ottamatta (ks. 15 kappale). Useat muut tuottajat, jotka joko tukivat tai vastustivat pyyntöä, toimittivat yleisiä tietoja tuotanto- ja myyntimääristään. Koska monet unionin tuottajat, enimmäkseen pienet yritykset, eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, ei ollut mahdollista määrittää täsmällisesti unionin tuotannon ja tuottajien kokonaismäärää yksilöllisten yritystietojen perusteella.
(59)
Tämän vuoksi unionin tuotannon määrä on arvioitu käyttämällä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitettyjä tietoja, jotka perustuvat teollisuustuotantoa koskeviin Eurostatin tietoihin. Edellä esitetyn perusteella unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla arvioitiin 1,2 miljoonaa tonnia.
(60)
Tarkastelupyynnön ja tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella voidaan arvioida, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta tuotti 378 unionin tuottajaa. Ne muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
(61)
Kuten edellä 15 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kahdeksan unionin tuottajaa/tuottajaryhmää, jotka toimittivat pyydetyt tiedot. Otokseen valittujen yritysten osuus unionin kokonaistuotannosta on arviolta 24 prosenttia, ja niiden tilanteen katsotaan edustavan unionin tuotannonalaa.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Alustavat huomautukset
(62)
Vahinkoanalyysia varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Makrotaloudelliset indikaattorit tarkastelujaksolla vahvistettiin, analysoitiin ja todennettiin unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella. Mikrotaloudelliset indikaattorit vahvistettiin otokseen valituilta unionin tuottajilta kerättyjen ja todennettujen tietojen perusteella.
(63)
Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, varastot, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä. Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, tuotantokustannukset, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja työvoimakustannukset.
2. Unionin kulutus
(64)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien määrien, yhteistyöstä kieltäytyneitä tuottajia koskevan arvion sekä Eurostatin tuontitietojen perusteella Taric-kooditasolla.
(65)
Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 3 prosenttia. Kasvu oli merkittävää vuonna 2011, mutta unionin kulutus oli edelleen erittäin kaukana alkuperäisen tutkimusajanjakson aikaisista tasoista, jolloin kulutus oli yli 2,2 miljoonaa tonnia.
Taulukko 1
Kulutus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kulutus (tonnia)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indeksi (2010 = 100)
100
112
101
103
Lähde: Kyselyvastaukset, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö, Eurostat
3. Kiinasta tulevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
(66)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus analysoitiin Eurostatin ja perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella.
a) Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(67)
Tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin havaittiin kehittyneen tarkastelujaksolla määrältään ja markkinaosuuksiltaan seuraavasti:
Taulukko 2
Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuudet
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
Tuonnin määrä (tonnia)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indeksi (2010 = 100)
100
87
62
74
Markkinaosuus (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indeksi (2010 = 100)
100
77
61
72
Lähde: Eurostat
(68)
Tuontimäärä Kiinasta väheni merkittävästi alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla kirjattuihin määriin verrattuna (yli 98 prosenttia, jos verrataan alkuperäistä tutkimusajanjaksoa ja tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa). Myös Kiinan markkinaosuus pieneni alkuperäisen tutkimusajanjakson 26 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 0,5 prosenttiin. Tämän seurauksena Kiinan vienti lähes katosi unionin markkinoilta. Tässä ja seuraavassa taulukossa esitetyt tiedot eivät sisällä niiden kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientimääriä, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä alkuperäisessä tutkimuksessa. Niiden vientimäärä tarkastelujaksolla oli keskimäärin 30 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä Kiinasta unioniin.
b) Tuonnin hinta ja hinnan alittavuus
(69)
Seuraavassa taulukossa esitetään Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta. Tarkastelujaksolla keskimääräinen tuontihinta Kiinasta kohosi 28 prosenttia. On kuitenkin syytä uskoa, että tätä hintaa (joka on yli 250 prosenttia korkeampi kuin kiinalaisen viennin keskimääräinen hinta alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla) ei voida pitää merkityksellisenä indikaattorina, koska Kiinasta tuotiin vain erittäin vähäisiä määriä. Vaikuttaa siltä, että kun otetaan huomioon korkeat polkumyyntitullit, pienet tuontimäärät ja yhteistyössä toimineilta tuojilta kerätty näyttö, kiinalaisten tuottajien tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla viemät määrät koostuvat erittäin pienistä tilauksista ja/tai hyvin erityisistä tuotelajeista, minkä vuoksi hinnat ovat korkeammat.
Taulukko 3
Kiinasta tulevan tuonnin keskihinta
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
Keskihinta (euroa/tonni)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indeksi (2010 = 100)
100
109
159
128
Lähde: Eurostat
(70)
Koska yksikään otokseen valittu kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa ja koska muilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta saatiin vain vähän tietoja, hinnan alittavuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettiin vertaamalla unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja noudettuna lähettäjältä -tasolla Eurostatilta saatuun Kiinan viennin keskimääräiseen hintaan cif-tasolla asianmukaisesti oikaistuna tullien huomioon ottamiseksi.
(71)
Vertailun tulos osoitti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin unionin markkinoilla olevan 12 prosenttia ilmaistuna prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Edellä 69 kappaleessa esitetyistä syistä on kuitenkin katsottava, että tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta tulevan viennin rekisteröidyt hinnat tarkastelujaksolla ovat paljon korkeammat kuin mitä ne olisivat, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa. Tällä perusteella on syytä uskoa, että jos toimenpiteet kumotaan, tarkasteltavana olevan tuotteen vienti Kiinasta voi edelleen aiheuttaa unionin tuottajiin kohdistuvaa vakavaa hintapainetta.
4. Tuonti muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä
Taulukko 4
Tuonti muista kolmansista maista
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Taiwan
Tuonnin määrä (tonnia)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indeksi (2010 = 100)
100
132
121
120
Hinta (euroa/tonni)
1 805
1 905
2 003
1 895
Indeksi (2010 = 100)
100
106
111
105
Markkinaosuus (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indeksi (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Tuonnin määrä (tonnia)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indeksi (2010 = 100)
100
141
137
178
Hinta (euroa/tonni)
1 349
1 496
1 528
1 365
Indeksi (2010 = 100)
100
111
113
101
Markkinaosuus (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indeksi (2010 = 100)
100
126
136
174
Thaimaa
Tuonnin määrä (tonnia)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indeksi (2010 = 100)
100
220
184
168
Hinta (euroa/tonni)
1 259
1 325
1 362
1 246
Indeksi (2010 = 100)
100
105
108
99
Markkinaosuus (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indeksi (2010 = 100)
100
196
183
164
Muut kolmannet maat yhteensä (16)
Tuonnin määrä (tonnia)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indeksi (2009 = 100)
100
89
72
72
Hinta (euroa/tonni)
2 816
3 232
3 729
3 751
Indeksi (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Markkinaosuus (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indeksi (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Kolmannet maat yhteensä (16)
Tuonnin määrä (tonnia)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indeksi (2009 = 100)
100
119
106
107
Hinta (euroa/tonni)
2 154
2 217
2 382
2 288
Indeksi (2009 = 100)
100
103
111
106
Markkinaosuus (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indeksi (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Tuonnin määrä kolmansista maista unioniin osoitti lievää kasvusuuntausta tarkastelujaksolla, mikä noudatteli kulutuksen suuntausta. Kolmansista maista tuotujen rauta- ja teräskiinnikkeiden markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla ja oli noin kolmannes unionin kulutuksesta.
(73)
Kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat pysyttelivät yleisesti vakaalla tasolla tarkastelujaksolla ja olivat alle unionin tuotannonalan hintojen. Tästä huolimatta kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat ovat merkittävästi korkeammat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alkuperäisessä tutkimuksessa. Edellä 69 kappaleessa esitetyistä syistä Kiinasta unioniin tuotujen rauta- ja teräskiinnikkeiden hintoja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei voida pitää edustavina, vaikkakin ne olivat korkeammat kuin kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat.
(74)
Jos kolmansia maita tarkastellaan yksittäin, on selvää, että Taiwan on tällä hetkellä merkittävin ulkomainen toimija unionin markkinoilla. Sen vientimäärä kasvoi 20 prosenttia tarkastelujaksolla, ja pelkästään sen osuus EU:n markkinoille tulevasta tuonnista on lähes puolet. Kun otetaan huomioon, että sen vientimäärä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on 70 prosenttia suurempi kuin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (siitä huolimatta, että kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on pienempi), on selvää, että merkittävä osa Kiinasta tulevasta tuonnista on korvautunut taiwanilaisilla tuotteilla. On kuitenkin huomattava, että Taiwanista tulevan tuonnin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vain puolet Kiinan vientimäärästä alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla ja että Taiwanin keskimääräiset hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat lähes kaksinkertaiset (+ 97,8 %) verrattuna kiinalaisen viennin keskimääräisiin hintoihin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla. On myös syytä huomata, että kiinalaiset viejät ovat myyneet jatkuvasti yhtä alhaisilla hinnoilla sellaisille markkinoille Euroopassa, joilla ei sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä, kuten Kroatiassa ennen sen liittymistä EU:hun.
(75)
Lisäksi Vietnam ja Thaimaa ovat hyötyneet kiinalaisen viennin häviämisestä, koska niiden vienti on kasvanut merkittävästi (70-80 prosenttia), joskin ne aloittivat huomattavasti pienemmistä määristä.
(76)
Huomioon on otettava myös se, että tuontituotteiden valikoima keskittyy enemmän vakiotuotteisiin kuin unionin tuotannonalan tuottamiin tuotteisiin.
(77)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen neljä asianomaista osapuolta väitti, että komission päätelmien, joiden mukaan kiinalainen tuonti unionin markkinoilla korvaantuu osittain Taiwanista, Thaimaasta ja Vietnamista tulevalla tuonnilla, perusteella pitäisi päätellä, että tuotteet, joita todennäköisesti tuodaan Kiinasta, ovat vakiotuotteita eivätkä näin ollen ole suorassa kilpailussa unionin tuotannonalan tuottamien edistyksellisempien tuotteiden kanssa.
(78)
Vastauksena tähän väitteeseen voidaan huomauttaa, että vaikka kolmansista maista tuleva tuonti vaikuttikin täyttävän markkinaosuuden, joka jäi kiinalaisilta viejiltä, se ei tarkoita sitä, että tuleva tuonti Kiinasta ei todennäköisesti aiheuttaisi vahinkoa. Unionin tuotannonala koostuu ensinnäkin tuottajista, jotka tuottavat sekä vakio- että erikoiskiinnittimiä (ks. tarkemmin 115 kappale). Toiseksi on merkkejä siitä, että tuleva vienti Kiinasta koostuisi myös erikoistuneemmista ja laadukkaammista tuotteista. Kehittämissuunnitelmista saatavilla olevien tietojen, esimerkiksi Kiinan kiinnitinteollisuuden järjestön, jäljempänä ’CFIA’, puheenjohtajan puheen (17), perusteella vaikuttaa selvästi siltä, että Kiinan kiinnitinsektori aikoo ryhtyä kehittämään monimuotoisempia, monimutkaisempia ja laadukkaampia tuotteita. Edellä mainittu väite on näin ollen hylättävä.
5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(79)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(80)
Vahinkoanalyysia varten arvioitiin unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta tuotannon, tuotantokapasiteetin, kapasiteetin käyttöasteen, myyntimäärän, markkinaosuuden sekä kasvun, työllisyyden, tuottavuuden, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden ja aiemmasta polkumyynnistä toipumisen, keskimääräisten yksikköhintojen, yksikkökustannusten, kannattavuuden, kassavirran, investointien, investointien tuoton ja pääoman saannin, varastojen ja työvoimakustannusten kaltaisten indikaattoreiden pohjalta.
a) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(81)
Unionin tuotannonalan tuotanto pysyi tarkastelujakson aikana yleisesti ottaen vakaana. On muistettava, että tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntä riippuu enimmäkseen auto- ja rakennusteollisuudesta ja muista kulutustavaroiden sektoreista. Lukuun ottamatta vuonna 2011 tapahtunutta pientä kasvua, unionin tuotannonalan tuotanto pysytteli vakaana tarkastelujaksolla ja noudatteli hitaasti kasvavaa kysyntää Euroopan taloudessa.
Taulukko 5
Unionin tuotannonalan kokonaistuotanto
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indeksi (2010 = 100)
100
114
100
99
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
(82)
Tuotantokapasiteetti pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla, vaikka se kasvoikin hieman vuonna 2011 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vuosina 2010-2013 tuotannon tavoin myös kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana, ja sen suhteellinen huippu oli vuonna 2011.
Taulukko 6
Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indeksi (2010 = 100)
100
101
99
101
Kapasiteetin käyttöaste (%)
48
54
48
47
Indeksi (2010 = 100)
100
114
101
98
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
b) Myynnin määrä, markkinaosuus ja kasvu
Taulukko 7
Unionin tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indeksi (2010 = 100)
100
113
102
103
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
(83)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille seuraili kulutuksen ja tuotannon suuntausta vuosina 2010-2013 niin, että tarkastelujaksolla esiintyi hienoista kasvua, lukuun ottamatta merkittävä kasvua vuoden 2010 ja 2011 välillä.
Taulukko 8
Unionin tuotannonalan markkinaosuus ja kasvu
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus (%)
67
66
66
66
Indeksi (2010 = 100)
100
97
98
98
Lähde: Kyselyvastaukset ja Eurostat
(84)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus (jossa on otettu huomioon myös myynti etuyhteydessä oleville osapuolille) oli vakaa tarkastelujaksolla ja edusti noin kahta kolmasosaa markkinoista. Tällainen tulos on samassa linjassa unionin kulutuksen laskun kanssa, kun otetaan vertailukohdaksi toisaalta alkuperäinen tutkimusajanjakso ja toisaalta kiinalaisen tuonnin korvautuminen muista lähteistä tulevalla tuonnilla.
c) Työllisyys ja tuottavuus
(85)
Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä unionin tuotannonalan työllisyys pysytteli yleisesti vakaana tarkastelujaksolla. Vuonna 2011 havaittu vähäinen kasvu vastaa vuoden aikana kirjattua suurempaa tuotosta. Kun otetaan huomioon, että myös tuottavuus oli korkeampi vuonna 2011, unionin tuotannonala vastasi suurempaan kysyntään osittain uusilla rekrytoinneilla ja osittain lisäämällä olemassa olevien työntekijöiden tuotosta (ylityöt). Kun määrät laskivat taas seuraavina vuosina, molemmat vaikutukset hävisivät ja tilanne palasi vuoden 2010 tasolle.
Taulukko 9
Työllisyys ja tuottavuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
20 036
20 854
20 238
19 950
Indeksi (2010 = 100)
100
104
101
100
Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
60
66
60
60
Indeksi (2010 = 100)
100
110
99
100
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
d) Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(86)
Kiinalaisten otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi (ks. 36 kappale) Kiinaa koskevia polkumyyntimarginaaleja ei voitu laskea riittävän tarkasti, minkä vuoksi päätelmää, jonka mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei esiintynyt polkumyyntiä, ei voida pitää kovin merkityksellisenä. Vahinkoindikaattoreiden analyysi antoi näyttöä siitä, että tuotannonala olisi toipumassa aiemmista polkumyyntikäytännöistä. Toipumista hidasti kuitenkin pysähtynyt kysyntä suurimmilla jatkojalostussektoreilla. Lisäksi on huomattava, että tarkastelujaksolla havaitut suhteellisen vakaat olosuhteet kehittyivät nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden suojassa. Jos toimenpiteet kumotaan, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin vaikutuksen unionin tuotannonalaan odotetaan olevan huomattava.
e) Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla ja yksikkökohtaiset tuotantokustannukset
(87)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa nousivat 8 prosenttia vuosina 2010-2013, ja niiden suhteellinen huippu oli vuonna 2012. Keskimääräinen myyntihinta kattaa yleensä tuotantokustannukset ja tarjoaa pienen voiton unionin tuotannonalalle.
Taulukko 10
Myyntihinnat ja kustannukset
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkökohtainen myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa (euroa/tonni)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indeksi (2010 = 100)
100
107
111
108
Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indeksi (2010 = 100)
100
111
116
109
Lähde: Kyselyvastaukset
f) Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
(88)
Unionin tuottajien kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 11
Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)
1,5
1,1
2,0
3,6
Kassavirta (euroa)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investoinnit (euroa)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indeksi (2010 = 100)
100
121
79
81
Investointien tuotto (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Lähde: Kyselyvastaukset
(89)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa etuyhteydettömille asiakkaille saatu voitto ennen veroja prosentteina asiaan liittyvästä liikevaihdosta. Voittomarginaali pysytteli alhaisena koko tarkastelujakson ajan ja oli joillakin unionin tuottajilla myös negatiivinen; erityisesti on syytä huomata, että voittomarginaali ei minään tarkastelujakson vuotena päässyt alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana havaitulle tasolle (4,4 %). Myynnin ja tuotannon vakaasta suuntauksesta ja unionin tuotannonalan merkittävästä markkinaosuudesta huolimatta voittomarginaalit ovat silti melko alhaiset tälle tuotannonalalle. Erityisesti on syytä huomata, että voittomarginaali oli erittäin alhainen vuonna 2011 huolimatta siitä, että unionin tuotannonalan myyntimäärät olivat suurimmillaan tarkastelujaksolla. Tämä aiheuttaa huolta unionin tuotannonalan voittomarginaalien tulevasta kehityksestä, jos taloudellinen tilanne polkee edelleen paikallaan. On myös huomattava, että voittomarginaali pysyi tarkastelujaksolla koko ajan alle alkuperäisessä tutkimuksessa esitetyn tavoitevoiton (5 %).
(90)
Kassavirta, jolla tarkoitetaan tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, oli positiivinen koko tarkastelujakson ajan. Tämä indikaattori kuitenkin koheni vasta vuonna 2012 ja lasku oli merkittävää (17 %) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä aiheuttaa huolta unionin tuotannonalan kyvystä rahoittaa omaa toimintaansa tarvittavissa määrin.
(91)
Investointien taso pysyi verrattain korkeana ja vakaana tarkastelujakson aikana ja saavutti huippunsa vuonna 2011. Investointien tuotto - ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta - noudatteli samaa suuntausta kuin voittomarginaali. Näin ollen tämäkin indikaattori saavutti huippunsa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä voidaan tulkita kaksijakoisesti, koska toisaalta se osoittaa korkeinta voittomarginaalia tarkastelujaksolla havaituista mutta toisaalta myös vähäisiä investointeja, mikä on merkki siitä, että tuotannonalan talousnäkymät sektorilla ovat edelleen epävarmat.
(92)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien rahoitustulos pysyi vakaana tarkastelujaksolla, se ei edelleenkään - investointeja lukuun ottamatta - päässyt samalle tasolle kuin alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana.
g) Varastot
(93)
Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien loppuvarastojen taso seuraili tiiviisti jo tuotannossa ja myynnissä havaittua suuntausta eli ne olivat melko vakaita ja vuonna 2011 oli suhteellinen huippu. Kun lisäksi otetaan huomioon, että samankaltaisen tuotteen tuotanto unionissa tapahtuu pääasiallisesti tilauksesta, varastojen taso ei ole kovinkaan merkityksellinen indikaattori.
Taulukko 12
Loppuvarastot
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indeksi (2010 = 100)
100
114
111
103
Lähde: Kyselyvastaukset
h) Työvoimakustannukset
(94)
Työntekijöiden keskimääräinen palkka kohosi 4 prosenttia tarkastelujakson kunakin vuotena. Kasvua voidaan selittää kuitenkin inflaation perusteella tehdyllä oikaisulla ja vähemmässä määrin ylitöillä (mitä osoittaa tuottavuuden kasvu työntekijää kohti vuonna 2011).
Taulukko 13
Työvoimakustannukset
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indeksi (2010 = 100)
100
104
108
112
Lähde: Kyselyvastaukset
6. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(95)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tuodut tuotteet lähes hävisivät unionin markkinoilta vuonna 2009 tapahtuneen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Tämän ansiosta unionin tuotannonala pystyi saavuttamaan hyvän ja vakaan tuotantotason, myyntimäärän ja markkinaosuuden. Toisaalta kannattavuus on edelleen alle alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana saavutettujen tasojen ja alle sektorin tavoitevoiton.
(96)
Sen vuoksi katsotaan, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon kulutuksen hidas kasvu ja se, että voittomarginaalit ovat alle tason, jota vaaditaan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden kannalta, unionin tuotannonalan tilannetta voidaan edelleen pitää haavoittuvana.
(97)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kolme asianomaista osapuolta väitti, että toimenpiteet olisi päätettävä, koska komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio tosiaan vahvisti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei aiheutunut merkittävää vahinkoa. Toimenpiteiden jatkamista koskeva päätös ei kuitenkaan perustu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon vaan vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskeviin päätelmiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tästä syystä väite oli hylättävä.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomautukset
(98)
Jotta voitiin arvioida vahingon toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta, kiinalaisen viennin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan analysoitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(99)
Analyysissä keskityttiin kulutuksen kehityssuuntaukseen unionin markkinoilla, käyttämättömään kapasiteettiin, kauppavirtoihin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuteen sekä Kiinan hinnoittelukäytäntöön. Koska kiinalaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä, analyysi perustuu käytettävissä oleviin tietoihin eli tilastoihin (Eurostatin ja Kiinan kauppatilastot) sekä tuotannonalan asiakirjoihin (kuten 78 kappaleessa tarkoitettuun CFIA:n puheenjohtajan puheeseen), jotka toimitettiin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä.
2. Kulutus unionissa
(100)
Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionissa oli yleisesti vakaata tarkastelujaksolla, kuten 64 ja 65 kappaleessa todettiin. Samalla kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli edelleen lähes 20 prosenttia alempi verrattuna kriisiä edeltävään tasoon alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla. Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksen vähenemisen taustalla on tuotannon väheneminen unionin auto- ja rakennussektorilla samoin kuin muilla kulutushyödykesektoreilla, joilla käytetään tarkasteltavana olevaa tuotetta merkittävässä määrin (esim. elektroniikka ja kodinkoneet, huonekalut). Tämän vuoksi katsotaan, että Kiinasta jälleen erittäin alhaisilla hinnoilla tulevalla tuonnilla siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta, olisi äkillinen ja dramaattinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen. On odotettavissa, että tämä tuonti alittaisi unionin hinnat ja joka tapauksessa kohdistaisi niihin alentamispainetta sekä vääristäisi kilpailua markkinoilla. Tämän seurauksena on todennäköistä, että unionin tuotannonalalle aiheutuva vahinko toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
3. Käyttämätön kapasiteetti, kauppavirrat ja unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä Kiinan hinnoittelukäytäntö
(101)
Kiinan rauta- ja teräskiinnikkeiden tuotantokapasiteetti vuonna 2012 oli 6,6 miljoonaa tonnia, kuten 44 kappaleessa todettiin. On huomattava, että Kiinan kiinniketeollisuus piti vuotta 2012 vaikeana vuotena useiden taloudellisten tekijöiden kielteisen vaikutuksen vuoksi (inflaatio, Kiinan talouden taantuma ja euroalueen kriisi), ja se oli vuoden 2000 jälkeen ensimmäinen vuosi, jona Kiinan tuotantokapasiteetti laski (vuoden 2011 tasolta 6,8 miljoonasta tonnista).
(102)
Tulevaisuudennäkymistä huolimatta (stagnaatio tai kasvu) on edelleen huomattava, että Kiinan nykyisestäkin tuotantokapasiteetista (6,6-6,8 miljoonaa tonnia) vain 75 prosenttia hyödynnettiin vuosina 2010-2012. Tämä jättää Kiinaan 1,6-1,7 miljoonan tonnin käyttämättömän kapasiteetin, joka jo nyt on erittäin suuri ja täsmälleen samaa kokoluokkaa kuin unionin markkinoiden kokonaiskulutus samoina vuosina.
(103)
Rauta- ja teräskiinnikkeiden vienti Kiinasta maailmanlaajuisesti pysyi tarkastelujakson aikana melko vakaana eli noin 2,2-2,6 miljoonan tonnin tasolla, joka vastaa 40-50:tä prosenttia Kiinan myynnistä. On näin ollen selvää, että vienti on merkittävä osa kiinalaisten rauta- ja teräskiinnikkeiden tuottajien toimintaa. CFIA:n sektoria varten ilmoittamien kehittämissuunnitelmien mukaan kysynnän odotettu kasvu kotimarkkinoilla todennäköisesti vähentää viennin osuuden 30-40 prosenttiin tuotannosta. Tätä vähenemistä olisi kuitenkin tarkasteltava ottaen huomioon tuotantokapasiteetin kasvu kokonaisuudessaan (ks. 101 kappale) sekä se, että käyttämätön kapasiteetti on joka tapauksessa yhtä suuri kuin unionin koko kulutus. CFIA:n ennusteessa ei myöskään anneta mitään aikataulua Kiinan vientiosuuden vähenemiselle eikä konkreettisia osoituksia siitä, että tämä muutos olisi jo alkanut. Tämän vuoksi CFIA:n esittämää kehittämissuunnitelmaa on pidettävä liian epämääräisenä, etenkin jos vaihtoehtona on toimenpiteiden voimassaolon päättyminen, jolla olisi välitön vaikutus. Sen vuoksi tämän suunnitelman olemassaolo ei voi tässä vaiheessa vaikuttaa päätelmiin, jotka koskevat vahingon todennäköistä toistumista, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(104)
Kiinasta tulevan tuonnin osuus unionin markkinoilla on tällä hetkellä erittäin vähäinen, ja määrällisesti sen markkinaosuus on alle 0,5 prosenttia. Unionin markkinat ovat kuitenkin edelleen houkuttelevat kiinalaisten tuottajien kannalta korkeampien hintojensa vuoksi. Tämän todisteena ovat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien pyrkimykset kiertää EU:n polkumyyntitoimenpiteitä. Tämän käyttäytymisen seurauksena Kiinaa koskevat toimenpiteet laajennettiin koskemaan Malesian kautta tapahtuvaa vientiä (ks. 3 kappale).
(105)
Vientiin suuntautuneella Kiinan tuotannonalalla on lisäksi yhä enemmän vaikeuksia löytää kanavia tavanomaisille vientimarkkinoilleen, koska yhä useammat niistä ovat hiljattain ottaneet käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien erityyppisten rauta- ja teräskiinnikkeiden tuonnissa (ks. 47 kappale).
(106)
Näin ollen voidaan kohtuudella odottaa, että jos toimenpiteet kumotaan, unionin markkinoiden koon ja hintatasojen houkuttelevuuden vuoksi merkittävä osa tämänhetkisestä Kiinan viennistä suunnattaisiin unionin markkinoille. On syytä muistaa, että ennen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoa Kiinan markkinaosuus unionin markkinoilla oli 26 prosenttia.
(107)
Kiinan vientihintojen osalta on muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin erittäin korkeat polkumyynti- ja vahinkomarginaalit, jotka laskettiin kiinalaisten viejien vientihintojen perusteella. Kiinasta Kroatiaan vuonna 2012 ja vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä - eli ennen Kroatian liittymistä EU:hun ja EU:n suojatoimenpiteiden käyttöönottoa - suuntautuneen viennin hintojen perusteella voidaan päätellä, että Kiinan vientihintojen taso, joka johti toimenpiteiden käyttöönottoon alkuperäisessä tutkimuksessa, on edelleen melko lailla sama. Lisäksi muiden kolmansien maiden kiinalaisten rauta- ja teräskiinnikkeiden vientiä kohtaan toteuttamat kaupan suojatoimet vahvistavat, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien epäreilu hinnoittelukäyttäytyminen jatkuu eikä rajoitu pelkästään unionin markkinoihin.
4. Päätelmät
(108)
Tutkimuksen havainnoissa on tullut esiin useita huolta aiheuttavia seikkoja, kuten Kiinan mittava käyttämätön kapasiteetti, polkumyynti- ja alihinnoittelukäytäntöjen jatkuminen maailmanlaajuisesti, suunniteltu tuotantokapasiteetin, tuotevalikoiman ja tuotteiden monimuotoisuuden kehittäminen Kiinassa sekä kasvavat kaupan esteet muilla suurilla kolmansien maiden markkinoilla. Toisaalta unionin kulutus on ollut pysähdyksissä viiden viime vuoden aikana monien jatkojalostussektoreiden vähäisen kysynnän vuoksi. Tämä on johtanut unionin tuotannonalan haavoittuvaan tilanteeseen, jolle on ominaista tietty käyttämätön kapasiteetti, alhaiset voitot ja liiketoiminnan epävarmuus (joka tulee esiin etenkin investointien vähenemisessä). Tässä tilanteessa katsotaan, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin nopeaan paluuseen, mikä heikentäisi unionin tuotannonalan asemaa sen keskeisillä markkinoilla ja aiheuttaisi jälleen unionin tuotannonalalle vahinkoa.
(109)
Osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala on kaksinkertaistanut voittonsa ja kassavirtansa vuoteen 2010 verrattuna ja että sen vuoksi sen voittoa ei voida pitää alhaisena. Lisäksi todettiin, että unionin tuotannonala ei tarvitse lisäinvestointeja, koska se teki aiemmin merkittäviä investointeja.
(110)
Vaikka unionin tuotannonala kaksinkertaistikin voittonsa, voitto oli kuitenkin alempi kuin voitto alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (4,4 %) ja 5 prosentin tavoitevoitto. Sama pätee kassavirtaan, joka oli 14 prosenttia alempi kuin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan elinkelpoisuus riippuu jatkuvista investoinneista ajantasaisiin laitteisiin ja laajempaan tuotevalikoimaan. Tämän vuoksi väitteet hylätään.
(111)
Jos toimenpiteet kumottaisiin nykyisessä markkinatilanteessa, on todennäköistä, että unionin tuotannonalan tuloksen tilapäinen kohentuminen heikkenisi jälleen nopeasti. Kuten edellä on esitetty, olosuhteet olisivat erittäin suosiolliset sille, että Kiinasta unionin markkinoille polkumyynnillä tuleva tuonti kasvaisi merkittävässä määrin. Tämä todennäköisesti heikentäisi unionin markkinoilla tarkastelujaksolla saavutettua myönteistä kehitystä. Todennäköisesti polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti aiheuttaisi painetta laskea unionin tuotannonalan myyntihintoja ja pienentäisi sen markkinaosuutta, mikä puolestaan vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen sen ollessa edelleen haavoittuva. On muistettava, että alkuperäisen tutkimusajanjakson tarkastelujaksolla (1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välinen aika) eli ennen polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa unionin tuotannonalan oli rajoitettava tuotantonsa tiettyihin tarkasteltavana olevan tuotteen segmentteihin Kiinasta tulevan massiivisen tuonnin vuoksi (18). Tällä oli merkittävä kielteinen vaikutus kapasiteetin käyttöasteeseen ja kannattavuuteen.
(112)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että komissio ei onnistunut vahvistamaan vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevassa analyysissään kiinalaisen viennin määrällistä vaikutusta ja sen yhteyttä toimenpiteisiin. Asianomainen osapuoli väitti seuraavaa:
i)
tuonti muista lähteistä korvasi tuonnin Kiinasta; tämä tuonti myytiin unionin tuotannonalan hintoja alemmilla hinnoilla eikä unionin tuotannonalalle missään tapauksessa aiheutunut merkittävää vahinkoa,
ii)
toimenpiteiden tason alentaminen WTO:n suositusten täytäntöönpanon jälkeen ei johtanut Kiinasta unionin markkinoille tulevan tuonnin määrän kasvamiseen,
iii)
Kiinasta peräisin olevien muuntyyppisten kiinnittimien, joihin ei sovellettu polkumyyntitoimenpiteitä, tuontimäärä laski voimakkaasti vuodesta 2009, jolloin alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön,
iv)
kun otetaan huomioon kasvava kysyntä Kiinan kotimarkkinoilla, Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin kasvun todennäköisyys jatkossa on vähäinen, ja
v)
kiinnittimien markkinat jatkavat kasvuaan Kiinassa ja muilla Aasian markkinoilla, ja tämä vähentää EU:hun suuntautuvan viennin merkittävän kasvun todennäköisyyttä.
(113)
Vastauksena näihin väitteisiin voidaan todeta seuraavaa:
i)
Kiinasta tulevan tuonnin todennäköisiä vahingollisia vaikutuksia ei voida verrata kolmansista maista kuten Taiwanista, Vietnamista ja Thaimaasta tulevan tuonnin vaikutuksiin. Saatavilla olevan näytön mukaan (ks. 74 kappale) kiinalaiset viejät myivät edelleen Kroatian markkinoille (ennen maan liittymistä EU:hun) samanlaisilla keskimääräisillä hinnoilla kuin alkuperäisen tutkimuksen hinnat; nämä hinnat olivat huomattavasti alemmat kuin edellä mainituista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten 115 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonala myy merkittäviä määriä sekä vakio- että erikoistuotteita, minkä vuoksi on todennäköistä, että Kiinan vienti (joka koostuu sekä vakio- että erikoistuotteista) voi aiheuttaa vahinkoa, jos voimassa olevat tullit päätetään;
ii)
kun otetaan huomioon voimassa olevien tullien tason vähäinen alennus WTO:n suositusten täytäntöönpanon vuoksi (eli aiemmasta 85 %:sta 74,1 %:iin), Kiinasta peräisin olevan tuonnin merkittävää lisäystä ei ollut odotettavissa;
iii)
toimenpiteiden ulkopuolella olevien kiinnittimien tuontimäärän väitetty väheneminen ei saa tukea käytettävissä olevista tilastotiedoista. Vuosina 2009-2013 kuukausittainen määrä oli vakaasti 20-30 tonnia, kun taas toimenpiteiden kohteena olevien kiinnittimien tuontimäärä putosi välittömästi helmikuussa 2009 yli 60 tuhannesta tonnista kuukaudessa lähes olemattomalle tasolle;
iv)
odotettu Kiinan kotimarkkinamyynnin ja vientimyynnin osuuksien muutos, joka heijastaa Kiinan kotimaisen kysynnän kasvua, kumoutuu Kiinan kokonaistuotantokapasiteetin ja -myyntimäärän kasvun vaikutuksesta, kuten 101 kappaleessa selitetään; ja
v)
väite, jonka mukaan kiinnittimien kysyntä Aasian markkinoilla on kasvussa, perustuu vanhentuneeseen lähteeseen, jossa ennustetaan kiinnittimien maailmanmarkkinakysynnän olevan 83 miljardia Yhdysvaltojen dollaria vuonna 2016. Joulukuussa 2014 Fastener Industry News Inc.:ssä julkaistussa uudessa markkinatutkimuksessa (19) annetaan maailmanmarkkinakysynnäksi 81 miljardia Yhdysvaltojen dollaria vuonna 2018 eli kasvun odotetaan olevan pienempää pidemmällä aikavälillä. Lisäksi kysynnän kasvuun Aasian ja Tyynenmeren alueella liittyy tuotantokapasiteetin kasvu useissa muissakin maissa kuin Kiinassa (esim. Indonesiassa, Malesiassa, Thaimaassa ja Vietnamissa). Kiinnittimien tuotantokapasiteetin lisääminen on lisäksi suhteellisen vaivatonta (ajan, pääoman ja osaamisen suhteen), minkä vuoksi tarjonta voi reagoida suhteellisen nopeasti kasvavaan kysyntään.
Sen vuoksi edellä esitetyt väitteet on hylättävä.
(114)
Sama asianomainen osapuoli väitti, että komissio ei ottanut huomioon vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevassa analyysissään sitä tosiseikkaa, että Kiinasta tuotavat heikompilaatuiset tuotteet eivät voi aiheuttaa hintapainetta korkealaatuisiin tuotteisiin, joita tuottavat pääasiassa unionin tuottajat.
(115)
Vastauksena tähän väitteeseen muistutetaan, että unionin tuotanto kattaa kiinnittimien koko valikoiman, ja jotkin yritykset keskittyvät tiettyihin tuotelajeihin (vakio- tai erikoiskiinnittimiin) kun taas toiset tarjoavat koko tuotevalikoiman. Otokseen valittujen yritysten myynnistä merkittävän osan muodostavat vakiokiinnittimet, ja kolmen yrityksen myynnistä pääosan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muodostivat vakiotuotteet. Sen vuoksi väite, jonka mukaan eurooppalainen tuotannonala tuottaisi vain erikoiskiinnittimiä tai korkealaatuisia kiinnittimiä eikä näin ollen kärsisi Kiinasta tulevasta vahinkoa aiheuttavasta tuonnista, on selvästi virheellinen ja ristiriidassa tutkimuksen aikana kerätyn ja todennetun näytön kanssa. Lisäksi on tiedossa, että Kiinan kiinnitinsektori suunnittelee parempilaatuisten tuotteiden kehittämistä (ks. 78 kappale). Sen vuoksi on erittäin todennäköistä, että Kiinan tulevan viennin tuotevalikoima koostuu yhtäläisesti koko tuotevalikoimasta (heikompilaatuisista korkealaatuisiin tuotteisiin) ja että hintapaine kohdistuu koko unionin tuotannonalaan ja vaikuttaa sen tuotantokapasiteetin käyttöasteeseen. Tästä syystä väite oli hylättävä.
(116)
Kaksi muuta asianomaista osapuolta toi esiin, että analyysissään komissio otaksui virheellisesti, että Kiinan hinnat tulevat olemaan yhtä alhaiset kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Kyseisten osapuolten mukaan näin ei kuitenkaan ole, koska Kiinan hinnat ovat kohonneet merkittävästi, pääasiassa raaka-aineiden ja työvoiman kustannusten kohoamisen sekä ympäristönsuojelunormien kehittämisen vuoksi. Tämän vuoksi mahdollinen hinnan alittavuus olisi vähäisempi eikä oikeuta toimenpiteiden voimassaolon jatkamista näin korkeina.
(117)
Ottamatta huomioon sitä tosiseikkaa, että toimenpiteiden tasoa ei voida muuttaa voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä ja että Kiinan kotimarkkinahintoja ja kustannuksia ei pidetty luotettavina alkuperäisessä tutkimuksessa, koska kiinalaisille tuottajille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, olisi otettava huomioon jäljempänä esitettävät seikat. Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio ei pystynyt todentamaan niiden kustannuksia eikä Kiinassa väitetysti tapahtuneita muutoksia. Kyseiset asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet mitään näyttöä tai todennettuja tosiseikkoja väitteensä tueksi. Lisäksi on otettava huomioon Kroatiassa ennen sen unioniin liittymistä havaitut hinnat, jotka osoittavat selvästi, että kiinalaiset viejät ovat edelleen veloittaneet hintoja, jotka ovat varsin samalla tasolla kuin alkuperäisessä tutkimuksessa (ks. 74 kappale). Tämän vuoksi väite oli hylättävä.
G. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(118)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista, kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista, tehtyyn arviointiin. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(119)
Koska kyseessä on voimassa olevia toimenpiteitä koskeva tarkastelu, siinä voitiin arvioida voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eri osapuoliin.
2. Unionin tuotannonalan etu
(120)
Edellä 108 kappaleessa todettiin, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi voimakkaasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska tällöin unionin tuottajien myyntimäärät, markkinaosuus, kannattavuus ja niiden myönteinen yleinen taloudellinen tilanne todennäköisesti pysyisivät ennallaan. Sen sijaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen uhkaisi vakavasti unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta, koska on syytä olettaa, että Kiinasta tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä johtaisi vahingon toistumiseen.
3. Tuojien etu
(121)
Kaikille tiedossa oleville tuojille ilmoitettiin tarkastelun vireillepanosta. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä kuitenkin vain kaksi tuojaa, jotka vastasivat komission kyselylomakkeisiin. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuojat voivat helposti ostaa eri lähteistä, joita markkinoilla on tällä hetkellä tarjolla, muun muassa unionin tuotannonalalta ja merkittäviltä muuhun kuin polkumyyntihintaan myyviltä kolmansien maiden viejiltä. Kumpikaan yhteistyössä toimineesta kahdesta tuojasta ei vastustanut nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden laajentamista, vaikkakin ne kyseenalaistivat toimenpiteiden korkean tason. Tältä osin on syytä huomata, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella tehtävässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ei voida muuttaa toimenpiteiden tasoa. Ottaen huomioon edellä esitetty sekä se, että tuojat eivät yleisesti osoittaneet kiinnostusta, pääteltiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin niiden etua.
(122)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi asianomaista osapuolta, tarkemmin sanottuna kaksi unionin kiinnittimien jakelijoiden järjestöä, väitti, että näin korkean tasoisten voimassa olevien tullien käyttöönotto ei palauta tasapuolisia kilpailuedellytyksiä unionin markkinoille vaan vain estää kiinalaista tuontia tulemasta unionin markkinoille. Nämä asianomaiset osapuolet väittivät, että toimenpiteiden laajentaminen supistaa entisestään unionin käyttäjien ja tuojien käytettävissä olevia kansainvälisiä hankintavaihtoehtoja. Vastauksena tähän väitteeseen on ensinnäkin todettava, että polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön kohdemaasta tulevan tuonnin estämiseksi vaan ensisijaisesti tasapuolisten kilpailuolosuhteiden palauttamiseksi markkinoille. Voimassa olevien tullin taso on saatu polkumyynti- ja vahinkomarginaaleja koskevista laskelmista, jotka vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa tehtyjen päätelmien perusteella. Komissio on eri mieltä väitteestä, jonka mukaan voimassa olevat tullit rajoittavat hankintalähteitä unionin markkinoilla. Käytettävissä olevien tuontitilastojen mukaan tuonti kolmansista maista lisääntyi sen jälkeen, kun toimenpiteet Kiinaa kohtaan otettiin käyttöön. Tutkimuksessa ei havaittu tekijöitä, jotka viittaisivat siihen, että nämä suuntaukset eivät pysy voimassa jatkossakin. Tämän vuoksi edellä esitetyt väitteet oli hylättävä.
(123)
Yksi järjestöistä totesi lisäksi, että vaikka se katsookin, että alkuperäiset toimenpiteet eivät olleet täysin asianmukaisia ja ne aiheuttivat jyrkkiä ja tarpeettomia vääristymiä kiinnittimien markkinoilla, niiden äkillinen poistaminen nyt aiheuttaisi yhtä syviä häiriöitä kuin niiden alkuperäinen käyttöönottokin. Tämä viittaisi siihen, että kiinnittimien jakelijat ovat pystyneet mukauttamaan hankintaketjujaan ja ottamaan voimassa olevat toimenpiteet huomioon.
4. Käyttäjien etu
(124)
Vaikka käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä, oli kuitenkin mahdollista kartoittaa käyttäjien näkemykset ja kannat unionin tuotannonalan ja tuojien toimittamista tiedoista. Vaikuttaa siltä, että käyttäjät voidaan jakaa kahteen ryhmään: korkealaatuisten tuotteiden käyttäjät, jotka tarvitsevat erittäin korkealaatuisia kiinnikkeitä, ja muut käyttäjät. Korkealaatuisten tuotteiden käyttäjät löytävät usein tarvitsemansa tuotteet unionin tuottajilta ja joiltakin erittäin erikoistuneilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Toisaalta muiden käyttäjien ryhmään (johon voi sisältyä myös korkealaatuisten kiinnikkeiden käyttäjiä, jotka tarvitsevat edullisempia tuotteita vähemmän vaativiin sovelluksiin) kuuluvat ne käyttäjät, jotka yleensä turvautuvat kiinalaisiin tuotteisiin. Tätä käyttäjäryhmää palvelevat yleensä tuojat, ja yhteistyössä toimineilta tuojilta tarkastuskäynnin aikana saatujen kannanottojen mukaan käyttäjäryhmän kysyntään vastaa riittävästi tuonti muista maista, esimerkiksi Taiwanista, Thaimaasta ja Vietnamista. Tämän tilanneselvityksen perusteella ja ottaen myös huomioon, että yksikään käyttäjä ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, päätellään, että toimenpiteiden laajentaminen ei olisi vastoin käyttäjien etua; käyttäjät vaikuttavat sopeutuneen hyvin ja ilman seuraamuksia Kiinasta peräisin olevien rauta- ja teräskiinnikkeiden tuontiin sovellettaviin toimenpiteisiin.
5. Unionin etua koskevat päätelmät
(125)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.
H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(126)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(127)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevien rauta- ja teräskiinnikkeiden tuonnissa asetuksella (EY) N:o 91/2009, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 924/2012, käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa.
(128)
Kuten 3 kappaleessa todettiin, Kiinasta peräisin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa voimassa olevia polkumyyntitulleja laajennettiin niin, että ne kattavat myös Malesiasta lähetetyn saman tuotteen tuonnin, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa 3 kappaleen mukaisesti voimassa pidettävä polkumyyntitulli olisi edelleen laajennettava koskemaan Malesiasta lähetettyä tuontia, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia. Vientiä harjoittavat tuottajat, jotka oli vapautettu täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 723/2011 laajennetuista toimenpiteistä, pitäisi vapauttaa myös tällä asetuksella käyttöön otettavista toimenpiteistä.
(129)
Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, jonka minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näitä erityissäännöksiä sovelletaan vain yrityksiin, joiden osalta otetaan käyttöön yksilöllinen tulli, mukaan luettuna seuraava: sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä II esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.
(130)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia seuraavia tuotteita: muusta kuin ruostumattomasta teräksestä valmistetut tietyt rauta- ja teräskiinnittimet eli puuruuvit (lukuun ottamatta kansiruuveja), itsekierteittävät ruuvit, muut kannalliset ruuvit ja pultit (myös niihin kuuluvine muttereineen ja aluslaattoineen, mutta lukuun ottamatta poikkileikkaukseltaan täyteisestä materiaalista sorvattuja ruuveja, varren paksuus enintään 6 mm, ja lukuun ottamatta rautatie- tai raitiotieradan rakennusosien kiinnittämiseen tarkoitettuja ruuveja ja pultteja) sekä aluslaatat, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00 (Taric-koodit 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 ja 7318220098).
2. Alla lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa mainittujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory ja Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Liitteessä I luetellut yritykset
54,1
A928
Kaikki muut yritykset
74,1
A999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II säädetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
4. Laajennetaan 2 kohdassa asetettu ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettava polkumyyntitulli koskemaan Malesiasta lähetettyjen samojen rauta- tai teräskiinnikkeiden tuontia, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia (Taric-koodit 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 ja 7318220095), lukuun ottamatta jäljempänä lueteltujen yritysten tuottamia tuotteita:
Yritys
Taric-lisäkoodi
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd
B265
5. Vapautusten soveltaminen tämän artiklan 4 kohdassa mainittuihin yrityksiin edellyttää liitteessä II esitetyt vaatimukset täyttävän pätevän kauppalaskun esittämistä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille. Jos tällaista laskua ei esitetä, sovelletaan tämän artiklan 4 kohdassa säädettyä polkumyyntitullia.
6. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 26 päivänä maaliskuuta 2015.