NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 834/2013
ze dne 30. srpna 2013,
kterým se mění přílohy II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro acechinocyl, bixafen, diazinon, difenokonazol, etoxazol, fenhexamid, fludioxonil, isopyrazam, lambda-cyhalothrin, profenofos a prothiokonazol v některých produktech a na jejich povrchu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Maximální limity reziduí (MLR) pro diazinon, fenhexamid, lambda-cyhalothrin a profenofos byly stanoveny v příloze II a příloze III části B nařízení (ES) č. 396/2005. Pro acechinocyl, bixafen, difenokonazol, fludioxonil, isopyrazam, prosulfokarb a prothiokonazol byly MLR stanoveny v příloze III části A nařízení (ES) č. 396/2005.
(2)
V rámci postupu za účelem povolení používání přípravku na ochranu rostlin obsahujícího účinnou látku acechinocyl k ošetření okurek salátových, melounů cukrových a dýní byla podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 396/2005 podána žádost o změnu stávajících MLR.
(3)
V případě bixafenu byla taková žádost podána pro použití k ošetření semen řepky, lněných semen, máku a hořčičných semen. V případě difenokonazolu byla taková žádost podána pro použití k ošetření kdoulí, řepy salátové, mrkve, křenu, topinamburů, pastináku, petržele kořenové, ředkve, černého kořene, cibulové zeleniny, tykvovitých (s nejedlou slupkou), čekanky salátové, artyčoků, rýže a kořene čekanky. V případě exotazolu byla taková žádost podána pro použití k ošetření třešní a višní, švestek a banánů. V případě fenhexamidu byla taková žádost podána pro použití k ošetření rybízu a fazolových lusků. V případě fludioxonilu byla taková žádost podána pro použití k ošetření tykvovitých (s nejedlou slupkou) a ředkví. V případě isopyrazamu byla taková žádost podána pro použití k ošetření jádrového ovoce, meruněk, broskví, lněných semen, máku, semen řepky a hořčičných semen. V případě lambda-cyhalothrinu byla taková žádost podána pro použití k ošetření azarole a tomelu. V případě prosulfokarbu byla taková žádost podána pro použití k ošetření fenyklu. V případě prothiokonazolu byla taková žádost podána pro použití k ošetření semen řepky, lněných semen, máku a hořčičných semen.
(4)
V souladu s čl. 6 odst. 2 a 4 nařízení (ES) č. 396/2005 byla podána žádost o povolení použití difenokonazolu k ošetření papáji. Žadatel tvrdí, že povolené použití difenokonazolu k ošetření této plodiny v Brazílii vede k vytváření reziduí přesahujících MLR stanovené nařízením (ES) č. 396/2005 a že je zapotřebí MLR zvýšit, aby se zabránilo vzniku překážek obchodu pro dovoz této plodiny.
(5)
V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 396/2005 dotčené členské státy tyto žádosti vyhodnotily a hodnotící zprávy byly předloženy Komisi.
(6)
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) žádosti a hodnotící zprávy posoudil, přičemž zkoumal zejména rizika pro spotřebitele a případně pro zvířata, a k navrhovaným MLR vydal odůvodněná stanoviska (2). Tato stanoviska předal Komisi a členským státům a zpřístupnil je veřejnosti.
(7)
Úřad došel ve svých odůvodněných stanoviscích k závěru, že pokud jde o použití acechinocylu k ošetření melounů cukrových a dýní, použití isopyrazamu k ošetření meruněk a prosulfokarbu k ošetření fenyklu, nejsou předložené údaje dostatečné ke stanovení nových MLR. Pokud jde o použití acechinocylu k ošetření okurek salátových, dospěl úřad k závěru, že předložené údaje nejsou dostatečné ke stanovení nového MLR pro venkovní použití v severní části EU.
(8)
V případě všech ostatních žádostí dospěl úřad k závěru, že všechny požadavky na údaje byly splněny a že změny MLR, o které žadatelé žádají, jsou přijatelné, pokud jde o bezpečnost spotřebitelů, na základě hodnocení expozice spotřebitelů pro 27 konkrétních evropských skupin spotřebitelů. Úřad zohlednil nejnovější informace o toxikologických vlastnostech daných látek. Ani celoživotní expozice těmto látkám prostřednictvím konzumace všech potravinářských produktů, které mohou tyto látky obsahovat, ani krátkodobá expozice v důsledku extrémní konzumace příslušných plodin a produktů neprokázaly riziko, že by byl překročen přijatelný denní přívod (ADI) nebo akutní referenční dávka (ARfD).
(9)
Dne 7. července 2012 přijala Komise pro Codex Alimentarius (3) maximální limit reziduí Codexu Alimentarius (CXL) pro použití profenofosu k ošetření papriky chilli. Tento limit Codexu Alimentarius je bezpečný pro spotřebitele v Unii a měl by být proto zahrnut do nařízení (ES) č. 396/2005 jako MLR (4).
(10)
Na základě odůvodněných stanovisek úřadu a s přihlédnutím k faktorům významným pro danou záležitost splňují příslušné změny MLR odpovídající požadavky čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 396/2005.
(11)
Pokud jde o diazinon, byla v nařízení (ES) č. 396/2005 stanovena pro ananas hodnota MLR ve výši 0,3 mg/kg, která byla snížena v příloze nařízení Komise (EU) č. 899/2012 ze dne 21. září 2012 (5) na 0,1 mg/kg. Komisi bylo sděleno, že MLR pro diazinon k ošetření ananasu ve výši 0,3 mg/kg, který byl používán předtím, než byl změněn, byl stanoven jako dovozní tolerance. Protože je zachována vysoká úroveň ochrany spotřebitele, je vhodné stanovit uvedený MLR na 0,3 mg/kg s cílem zabránit vytvoření překážek obchodu. Protože je nařízení (EU) č. 899/2012 použitelné ode dne 26. dubna 2013, je vhodné, aby byl MLR pro diazinon k ošetření ananasu uvedený v tomto nařízení používán od stejného data.
(12)
Nařízení (ES) č. 396/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament, ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy II a III nařízení (ES) č. 396/2005 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Pro použití diazoninu k ošetření ananasu s číselným kódem 0163080 je však použitelné ode dne 26. dubna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. srpna 2013.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 834/2013,
annettu 30 päivänä elokuuta 2013,
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II ja III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse asekvinosyylin, biksafeenin, diatsinonin, difenokonatsolin, etoksatsolin, fenheksamidin, fludioksonilin, isopyratsaamin, lambda-syhalotriinin, profenofossin ja protiokonatsolin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta 23 päivänä helmikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Diatsinonin, etoksatsolin, fenheksamidin, lambda-syhalotriinin ja profenofossin jäämien enimmäismäärät vahvistettiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II ja liitteessä III olevassa B osassa. Asekvinosyylin, biksafeenin, difenokonatsolin, fludioksonilin, isopyratsaamin, prosulfokarbin ja protiokonatsolin jäämien enimmäismäärät vahvistettiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä III olevassa A osassa.
(2)
Asekvinosyyli-tehoainetta sisältävän kasvinsuojeluaineen käyttöä kurkkuihin, meloneihin ja kurpitsoihin koskevan hyväksymismenettelyn yhteydessä tehtiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 6 artiklan 1 kohdan mukainen hakemus voimassa olevien jäämien enimmäismäärien muuttamiseksi.
(3)
Biksafeenin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä rapsinsiemeniin, pellavansiemeniin, unikonsiemeniin ja sinapinsiemeniin. Difenokonatsolin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä kvitteneihin, punajuuriin, porkkanoihin, piparjuuriin, maa-artisokkiin, palsternakkoihin, juuripersiljaan, retiiseihin ja retikoihin, kaurajuuriin, sipulikasveihin, Cucurbitaceae-heimon kasveihin (paksukuorisiin), sikuriin (valkolehti), latva-artisokkiin, riisiin ja salaattisikuriin. Etoksatsolin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä kirsikoihin, luumuihin ja banaaneihin. Fenheksamidin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä herukoihin ja silpimättömiin papuihin. Fludioksonilin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä Cucurbitaceae-heimon kasveihin (paksukuorisiin) sekä retiiseihin ja retikoihin. Isopyratsaamin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä siemenhedelmiin, aprikooseihin, persikoihin, pellavansiemeniin, unikonsiemeniin, rapsinsiemeniin ja sinapinsiemeniin. Lambda-syhalotriinin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä acerolakirsikoihin ja kakeihin. Prosulfokarbin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä fenkoliin. Protiokonatsolin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä rapsinsiemeniin, pellavansiemeniin, unikonsiemeniin ja sinapinsiemeniin.
(4)
Asetuksen (EY) N:o 396/2005 6 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti tehtiin hakemus difenokonatsolin käytöstä papaijoihin. Hakija väittää, että difenokonatsolin sallittu käyttö tällaisiin viljelykasveihin Brasiliassa johtaa siihen, että jäämämäärät ylittävät asetuksessa (EY) N:o 396/2005 vahvistetun enimmäismäärän, ja että jäämien enimmäismäärän olisi oltava korkeampi, jotta vältetään tämän viljelykasvin tuontia koskevat kaupan esteet.
(5)
Asetuksen (EY) N:o 396/2005 8 artiklan mukaisesti asianomaiset jäsenvaltiot arvioivat nämä hakemukset, ja arviointiraportit toimitettiin komissiolle.
(6)
Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, arvioi hakemukset ja arviointiraportit ja tarkasteli etenkin kuluttajille ja soveltuvissa tapauksissa eläimille aiheutuvia riskejä ja antoi perustellut lausunnot ehdotetuista jäämien enimmäismääristä (2). Se toimitti lausunnot komissiolle ja jäsenvaltioille sekä julkisti ne.
(7)
Perustelluissa lausunnoissaan elintarviketurvallisuusviranomainen tuli siihen johtopäätökseen, että tiedot eivät ole riittävät jäämien uusien enimmäismäärien vahvistamiseksi siltä osin kuin on kyse asekvinosyylin käytöstä meloneihin ja kurpitsoihin, isopyratsaamin käytöstä aprikooseihin ja prosulfokarbin käytöstä fenkoliin. Siltä osin kuin on kyse asekvinosyylin käytöstä kurkkuihin elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että toimitetut tiedot eivät ole riittävät jäämien uuden enimmäismäärän vahvistamiseksi ulkokäyttöä varten EU:n pohjoisosissa.
(8)
Kaikkien muiden hakemusten osalta elintarviketurvallisuusviranomainen tuli siihen johtopäätökseen, että kaikki toimitettavia tietoja koskevat vaatimukset täyttyivät ja että hakijoiden pyytämät muutokset jäämien enimmäismääriin olivat kuluttajien turvallisuuden kannalta hyväksyttäviä 27 erityiselle kuluttajaryhmälle Euroopassa tehdyn kuluttajien altistumisen arvioinnin perusteella. Elintarviketurvallisuusviranomainen otti huomioon aineiden toksikologisia ominaisuuksia koskevat uusimmat tiedot. Kaikkien näitä aineita mahdollisesti sisältävien elintarvikkeiden kulutuksesta johtuva elinikäinen altistuminen näille aineille taikka asianomaisten kasvien ja tuotteiden erittäin suuresta kulutuksesta johtuva lyhytaikainen altistuminen eivät kumpikaan osoittaneet, että hyväksyttävä päivittäinen saanti (ADI) tai akuutin altistumisen viiteannos (ARfD) olisivat vaarassa ylittyä.
(9)
Codex Alimentarius -komissio (CAC) (3) hyväksyi 7 päivänä heinäkuuta 2012 profenofossin käyttöä maustepaprikoihin koskevan jäämien Codex-enimmäismäärän (CXL). Tämä CXL-enimmäismäärä on turvallinen kuluttajille unionissa, ja sen vuoksi se olisi sisällytettävä asetukseen (EY) N:o 396/2005 jäämien enimmäismääränä (4).
(10)
Kun otetaan huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen perustellut lausunnot ja tarkasteltavana olevan asian kannalta merkitykselliset tekijät, asianmukaiset muutokset jäämien enimmäismääriin täyttävät asetuksen (EY) N:o 396/2005 14 artiklan 2 kohdan asiaankuuluvat vaatimukset.
(11)
Diatsinonin osalta asetuksessa (EY) N:o 396/2005 vahvistettiin ananaksia koskeva jäämien enimmäismäärä 0,3 mg/kg, jota alennettiin 21 päivänä syyskuuta 2012 annetun komission asetuksen (EU) N:o 899/2012 (5) liitteessä siten, että enimmäismääräksi tuli 0,1 mg/kg. Komissiolle ilmoitettiin, että ananaksia koskeva diatsinonin jäämien enimmäismäärä 0,3 mg/kg, joka oli voimassa ennen muutosta, oli vahvistettu tuontia varten. Koska kuluttajansuoja säilytetään korkeatasoisena, on aiheellista vahvistaa kyseiseksi jäämien enimmäismääräksi 0,3 mg/kg, jotta vältetään kaupan esteet. Koska asetusta (EU) N:o 899/2012 sovelletaan 26 päivästä huhtikuuta 2013, on aiheellista soveltaa samasta päivästä ananaksia koskevaa diatsinonin jäämien enimmäismäärää, joka vahvistetaan tällä asetuksella.
(12)
Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 396/2005 olisi muutettava.
(13)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eikä Euroopan parlamentti tai neuvosto ole vastustanut niitä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteet II ja III tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan kuitenkin 26 päivästä huhtikuuta 2013 siltä osin kuin on kyse diatsinonin käytöstä koodinumeron 0163080 alle luokiteltujen ananaksiin.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 30 päivänä elokuuta 2013.