NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 845/2012
ze dne 18. září 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 21. prosince 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby určitých výrobků z oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Kromě toho Komise vyrozuměla výrobce v Kanadě a Jihoafrické republice (dále jen „Jižní Afrika“), jelikož tyto země byly v oznámení o zahájení řízení uvedeny jako možné srovnatelné země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. října 2010 do 30. září 2011.
(5)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze šesti výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a již byli vybráni na základě prodeje, objemu výroby, velikosti a zeměpisné polohy v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představují 46 % výroby Unie a 38 % prodeje Unie. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Jeden výrobce v Unii uvedl, že si nepřeje být do vzorku zařazen, a byl proto nahrazen následujícím největším výrobcem.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 26 vyvážejících výrobců nebo jejich skupin v ČLR. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise původně vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však neposkytl přesné údaje o vývozu, a byl proto ze vzorku vyřazen. Další dva vyvážející výrobci, kteří byli do vzorku následně zařazeni, svoji spolupráci ukončili. Komise se proto nakonec rozhodla vzorek omezit na dva vyvážející výrobce s nejvyšším objemem vývozu do Unie, kteří byli původně vybráni jako součást vzorku. Objem jejich vývozu představuje více než 30 % celkového vývozu všech spolupracujících čínských vyvážejících výrobců.
(7)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádali tři čínští vyvážející výrobci, včetně jedné společnosti zařazené do vzorku. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svoji žádost později stáhl. Druhý vyvážející výrobce zařazený do vzorku požádal pouze o individuální zacházení.
(8)
Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Komise zaslala dotazníky dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, čtrnácti dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, čtyřem výrobcům v Kanadě, třem výrobcům v Jižní Africe, pěti výrobcům v Korejské republice (dále jen „Jižní Korea“) a pěti výrobcům v Brazilské federativní republice (dále jen „Brazílie“), což jsou kandidátské země pro volbu srovnatelné země, dále šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti spolupracujícím dovozcům v Unii a známým uživatelům.
(10)
Odpověď zaslalo devět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce v Kanadě a jeden výrobce v další možné srovnatelné zemi, Jižní Koreji. Na dotazník také odpovědělo šest výrobců v Unii zařazených do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a deset uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
ArcelorMittal Belgium, Belgie, a prodejní společnost ve spojení ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lucembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Polsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Německo,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakousko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (dříve pod názvem Myriad SA), Francie,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené království.
(b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a společnost, která je s ní ve spojení, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
-
Union Steel China a společnost, která je s ní ve spojení, Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
(c)
Dovozci do Unie
-
ThyssenKrupp Mannex, Německo
(d)
Uživatelé v Unii
-
Steelpartners NV (společnost patří do skupiny Joris IDE), Belgie
3. Období šetření
(12)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
(14)
Ocel s organickým povlakem se používá zejména ve stavebnictví, také pro další zpracování v různých výrobcích používaných ve stavebnictví (jako jsou sendvičové panely, střešní materiály, krytiny atd.) Mezi další použití patří výroba domácích spotřebičů (kuchyňské spotřebiče a přístroje na záznam a reprodukci zvuku nebo obrazu a podobná zařízení) nebo vybavení pro výstavbu (dveře, radiátory, osvětlení atd.).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření ukázalo, že ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR, ocel s organickým povlakem dovážená do Unie z ČLR a ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná v Kanadě, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(16)
Některé zúčastněné strany uvedly, že výrobky z ČLR nejsou srovnatelné s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie, jelikož výrobky z ČLR se prodávají v rámci jiného tržního a cenového segmentu a pro různé konečné použití, jako jsou venkovní stavby, zatímco v případě významné části výrobků výrobního odvětví Unie se jedná o vysoce kvalitní výrobky, používané pouze ve vysoce specializovaném odvětví domácích spotřebičů.
(17)
Z šetření vyplynulo, že ačkoli výrobci v Unii skutečně prodávali část své výroby v rámci tržních segmentů, jako jsou domácí spotřebiče, byly stejné výrobky prodávány i v odvětví stavebních materiálů, což má být hlavní tržní segment čínského vývozu. Kromě toho se zjistilo, že úrovně cen mezi těmito dvěma odvětvími jsou z velké části srovnatelné pro stejné druhy výrobků prodávané různým uživatelům.
(18)
Je třeba poznamenat, že jelikož je dotčený výrobek převážně standardizovaný, má podobné fyzikální a chemické vlastnosti jako obdobný výrobek bez ohledu na konečné použití. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3. Žádosti o vyloučení výrobku
(19)
Někteří uživatelé, čínští vývozci a výrobci v Unii zaslali žádost o vyloučení některých typů výrobku. Jedná se např. o ocel s chromovým nebo cínovým povlakem, ocelové pláty opatřené anorganickou zinkosilikátovou vrstvou nebo vrstvou z jiných než organických materiálů.
(20)
Tato otázka však není doposud uzavřena, jelikož některé tyto žádosti neobsahují dostatečnou dokumentaci, aby bylo možno přijmout rozhodnutí se znalostí věci. Bylo proto rozhodnuto tyto žádosti dále vyhodnocovat.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(22)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, požádali tři vyvážející výrobci z ČLR o zacházení jako v tržním hospodářství a zaslali vyplněný příslušný formulář žádosti ve stanovené lhůtě, přičemž jeden vyvážející výrobce svoji žádost následně stáhl.
(23)
Pokud jde o dva zbývající spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, bylo na základě rozsudku Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (3) rozhodnuto přezkoumat žádosti jak vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd a společnosti, které s ní jsou ve spojení), tak vyvážejícího výrobce, který do vzorku zařazen nebyl (Union Steel China a společnost, která s ní je ve spojení). Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(24)
Zjistilo se, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, jsou podstatně zkreslené kvůli státním zásahům na trhu s ocelí v ČLR a v zásadě se nezakládají na tržní hodnotě, jak vyžaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážka základního nařízení.
(25)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že velkou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou ovlivňovány různými pětiletými průmyslovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(26)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(27)
Toto zkreslení se odráží v ceně, již společnosti, které jsou předmětem šetření, platily za ocelové svitky válcované za tepla během období šetření. Tato cena byla výrazně nižší než ceny na mezinárodním trhu. Lze proto vyvodit, že výroba oceli s organickým povlakem má díky zásahům státu prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, což zkresluje cenu oceli s organickým povlakem v ČLR. Toto zkreslení představuje pro čínské vyvážející výrobce výraznou výhodu, pokud jde o náklady, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, tvoří přibližně 80 % výrobních nákladů. Kritérium 1 nelze tedy považovat za splněné.
(28)
Kromě obecné situace popsané výše nesplnil jeden vyvážející výrobce ani kritérium 2, a to kvůli významným nedostatkům v systémech účetnictví tří společností, které jsou s ním v rámci skupiny ve spojení.
(29)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(30)
Písemné podání poskytl žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a orgány ČLR. Žadatel s výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství souhlasil. Čínský vyvážející výrobce zejména zpochybnil tvrzení, že jsou ceny účtované společnostem, které jsou předmětem šetření, za ocelové svitky válcované za tepla výrazně nižší než mezinárodní ceny, avšak na podporu svého tvrzení neposkytl žádné informace. Údaje Eurostatu, potvrzené dalšími dostupnými statistickými údaji (4), jasně ukazují, že uvedené ceny byly výrazně nižší než mezinárodní ceny porovnávané s odpovídajícími cenami v Evropě, Severní Americe, Jižní Americe a Japonsku. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(31)
Orgány ČLR uvedly, že existence případných zkreslení ceny suroviny, tj. ocelových svitků válcovaných za tepla, na úrovni celého výrobního odvětví nemusí automaticky vylučovat soulad s kritériem 1, které stanoví určení na úrovni podniků. Jak je však uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, zkreslení ceny hlavní suroviny se odráží v ceně účtované všem společnostem, které jsou předmětem šetření. Tuto skutečnost za prvé nezpochybnila ani jedna strana a za druhé, zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství proběhlo na úrovni jednotlivých společností a zjištění nejsou omezena na všeobecné horizontální záležitosti. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
Orgány ČLR dále uvedly, že pětileté plány jsou nezávazné pokyny, které nejsou v ČLR právně závazné. Jak je však uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, bez ohledu na přesný právní status těchto plánů nelze popřít, že jejich prostřednictvím mají zásahy vlády ČLR významný dopad na výrobní kapacitu v odvětví oceli a jeho výkon. Toto tvrzení se proto zamítá.
(33)
Orgány v ČLR dále tvrdí, že způsob vyřizování žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství ze strany Komise je neslučitelný s rozsudky Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (5) (dále jen „rozsudek ve věci Brosmann“) a ze dne 19. července 2012 (6) (dále jen „rozsudek ve věci Zhejiang Xinan Chemical“). Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že řízení bylo provedeno v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann, jak uznaly i orgány ČLR ve svém podání. Kromě toho se v rozsudku ve věci Zhejiang jednalo o státní zásahy do rozhodování společnosti. Nicméně v tomto řízení byla hlavním důvodem pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství skutečnost, že cena hlavní suroviny neodráží tržní hodnoty. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(34)
Čínské orgány dále uvedly, že jelikož současně probíhající antisubvenční řízení týkající se dotčeného výrobku rovněž zkoumalo záležitost zkreslení ceny hlavní suroviny, měla Komise vzít v úvahu důkazy shromážděné v této záležitosti v uvedeném souběžně probíhajícím řízení. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího antidumpingového řízení bylo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství zkoumáno, zda náklady na hlavní surovinu odráží tržní hodnoty. Závěr, že výroba oceli s organickým povlakem v ČLR má prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, proto v tomto ohledu skutečně platí a nijak nepředjímá jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení a naopak. Jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení jsou odlišného charakteru než rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(35)
Orgány ČLR rovněž tvrdily, že Komise čínským orgánům nesdělila zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, neboť útvary Komise poskytly dne 12. července 2012 prostřednictvím verbální nóty předané čínskému zastoupení při EU informační dokument ohledně zacházení jako v tržním hospodářství.
(36)
Rovněž bylo předloženo tvrzení, že Komise použila pro uložení prozatímních cel neověřené údaje od výrobce ve srovnatelné zemi. To však není pravda, protože Komise použila údaje, které analyzovala a zjistila, že jsou spolehlivé, jak je jasně stanoveno ve 48. bodě odůvodnění. Komise musela požádat výrobce ve srovnatelné zemi (Kanada) o spolupráci, jelikož, jak je vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění, výrobce v jiné srovnatelné zemi (Jižní Korea) svoji spolupráci ukončil těsně před plánovanou a dohodnutou inspekcí. Šetření na místě v prostorách výrobce bude proto provedeno po skončení prozatímní fáze řízení. Bylo také namítnuto, že společnost ve srovnatelné zemi (Jižní Korea) se rozhodla spolupráci ukončit na základě rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, jelikož k ukončení spolupráce došlo dne 3. července, zatímco zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství byla poskytnuta dne 12. července 2012.
(37)
Žádný z předložených argumentů nebyl takové povahy, aby vedl ke změně zjištění, pokud jde o rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství.
(38)
Z výše uvedeného vyplývá, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(40)
Vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku a požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádal o individuální zacházení, v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Druhý vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku, požádal pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR splňují kritéria pro přiznání individuálního zacházení.
3. Individuální zjišťování
(41)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo šest spolupracujících vyvážejících výrobců v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, přičemž pouze jeden z nich požádal o zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo předběžně rozhodnuto, že individuální zjišťování se provede u vyvážejícího výrobce, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, a sice společnost Union Steel China, jelikož nebylo příliš zatěžující zjišťování provést vzhledem k tomu, že u uvedeného vyvážejícího výrobce již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(42)
Tento vyvážející výrobce požádal kromě zacházení jako v tržním hospodářství i o individuální zacházení v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Po přezkoumání uvedené žádosti bylo předběžně rozhodnuto společnosti Union Steel China udělit individuální zacházení, jelikož splňovala příslušná kritéria.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(43)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(44)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít buď Kanadu nebo Jižní Afriku jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(45)
Komise zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dotazníky výrobcům oceli s organickým povlakem v Kanadě a Jižní Africe, a rovněž výrobcům v Brazílii a Jižní Koreji. Na dotazníky odpověděli pouze dva výrobci oceli s organickým povlakem, jeden v Kanadě a druhý v Jižní Koreji. Zdá se, že obě země jsou otevřenými trhy bez dovozních cel a s významným dovozem z několika třetích zemí. V Jižní Koreji jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Nicméně ve velmi pokročilém stadiu řízení a těsně před inspekcí útvarů Komise na místě, dne 3. července 2012, však jihokorejský výrobce nevysvětlitelně ukončil spolupráci.
(46)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla jako srovnatelná země vybrána Kanada. V Kanadě jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Kanada považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(47)
Několik zúčastněných stran namítlo, že strukturu nákladů kanadského výrobce nelze srovnávat se strukturou nákladů čínského vyvážejícího výrobce. Žádné významné rozdíly ve struktuře nákladů však nebyly zjištěny a toto tvrzení se tudíž zamítá.
(48)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly analyzovány a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(49)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(50)
Jelikož společnost, která byla zařazena do vzorku a společnost, jejíž žádost o individuální zjišťování byla přijata, neprokázaly, že splňují kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, a další společnost, která byla zařazena do vzorku, o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací od výrobce ve srovnatelné zemi.
(51)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Kanadě nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující kanadský výrobce prodává obdobný výrobek v reprezentativním množství na domácím kanadském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jehož žádost o individuální zjišťování byla přijata.
(52)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly tudíž stanoveny výrobní náklady kanadského výrobce během období šetření.
(53)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného druhu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného druhu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(54)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(55)
Pokud jde o neziskové druhy výrobků, byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů kanadského výrobce plus prodejní, správní a režijní náklady a ziskového rozpětí u ziskových druhů výrobků.
4.3. Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
4.4. Srovnání
(57)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
5. Dumpingová rozpětí
(58)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(59)
Vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl vypočítán pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Na základě toho činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením 61,1 %.
(60)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.
(61)
Vzhledem k tomu, že míra spolupráce ze strany ČLR činila přibližně 70 %, bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy produktů vyvážejících výrobců. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 77,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(62)
Na základě toho činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Vážený průměr vzorku
61,1 %
Celostátní dumpingové rozpětí
77,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(63)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(64)
Během období šetření vyrábělo ocel s organickým povlakem 22 výrobců v Unii. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta na přibližně 3 645 298 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(65)
Během šetření se zjistilo, že významná část výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku byla určena k využití pro vlastní spotřebu, tj. výrobky byly často pouze předány (bez faktury) a/nebo dodány za transferové ceny v rámci jedné společnosti nebo skupiny společností k dalšímu navazujícímu zpracování.
(66)
V zájmu zjištění, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu či nikoliv, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie, se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.
(67)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly shromážděny a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s ocelí s organickým povlakem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(68)
Bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu v případě těchto ekonomických ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny; ukazatele újmy byly tedy upraveny o známé využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej v rámci výrobního odvětví Unie, přičemž využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly analyzovány odděleně.
(69)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohou být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, investice, stav zásob, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost získávat kapitál skutečně závisí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
3. Spotřeba v Unii
(70)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a rovněž jej prodává/předává společnostem, které jsou ve spojení, k dalšímu navazujícímu zpracování, např. střediskům služeb pro ocelářský průmysl.
(71)
Při výpočtu zřejmé spotřeby oceli s organickým povlakem v Unii Komise sečetla objem celkového dovozu oceli s organickým povlakem do Unie na základě údajů Eurostatu a objem prodeje a využití pro vlastní spotřebu obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie na základě údajů z podnětu a ověření během inspekcí u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(72)
Pokud jde o údaje Eurostatu týkající se dovozu, je třeba poznamenat, že popisy příslušných kódů KN (viz 13. bod odůvodnění výše) nejsou omezeny na popis výrobku, který je předmětem šetření, a údaje podle Eurostatu o dovozu pod těmito kódy mohou tedy zahrnovat i jiné výrobky. Nicméně kvůli nedostatku informací o případném množství takového dalšího dovozu či důkazů svědčících o jeho významném množství bylo předběžně rozhodnuto použít úplné údaje týkající se dovozu pod příslušnými kódy KN na základě údajů Eurostatu.
(73)
Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba (v tunách)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Index (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu EU snížila o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize zejména na stavebnictví k poklesu o přibližně 24 %. Poté začala spotřeba opět stoupat a celkově vzrostla od roku 2009 do období šetření o 20 %, nicméně nedosáhla původní úrovně z roku 2008.
4. Dovoz z dotčené země a podíl na trhu
(75)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Index (2008 = 100)
100
42
114
163
Zdroj: Eurostat
(76)
Bez ohledu na vývoj spotřeby došlo u objemu dovozu z ČLR v posuzovaném období k výraznému nárůstu, a to o 49 %. V důsledku negativních dopadů hospodářské krize klesl v roce 2009 výrazně i objem dovozu z ČLR. Dovoz z ČLR však začal opět velmi rychle stoupat a v období od roku 2009 do období šetření dosáhl nárůstu na úrovni působivých 367 %.
(77)
Stejně tak se v posuzovaném období zvýšil podíl na trhu tohoto dovozu, a sice o 63 %. I když v období 2008 až 2009 klesl více než o polovinu, vykázal od roku 2009 do období šetření výrazný nárůst, který dosáhl 290 %.
4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj: Eurostat
(78)
Průměrná cena dovozu z ČLR klesla během posuzovaného období o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k výraznému poklesu o 17 %, poté vzrostla během období 2009 až 2010 o pět procentních bodů a během období šetření o další tři procentní body.
(79)
Ceny dovozu z ČLR byly v celém posuzovaném období setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že ačkoli v době vrcholící hospodářské krize v roce 2009, kdy spotřeba náhle klesla a na trhu došlo k výraznému zpomalení, nepomohlo čínskému dovozu udržet si podíl na trhu ani cenové snížení o 17 %, došlo díky neustálému cenovému podbízení v následujících letech ke stabilnímu působivému nárůstu podílu na trhu čínského dovozu od roku 2009 do období šetření.
(80)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(81)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení až o 25,9 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(82)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(83)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(84)
V zájmu stanovení mikroekonomických ukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a stav zásob, poskytlo šest výrobců v EU zařazených do vzorku potřebné údaje, které byly u nich také ověřeny.
(85)
Údaje, které žadatel poskytl za všechny výrobce oceli s organickým povlakem v Unii, byly porovnány s dalšími dostupnými zdroji a ověřenými údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku a použity ke stanovení makroekonomických ukazatelů, jako je výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost a produktivita.
5.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(86)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Index (2008 = 100)
100
77
88
86
Výrobní kapacita (v tunách)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Index (2008 = 100)
100
102
96
96
Index využití kapacity
75 %
56 %
68 %
67 %
Index (2008 = 100)
100
75
91
90
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 14 %. Výroba prudce poklesla v roce 2009 zároveň se snížením poptávky, ovšem v roce 2010 o něco vzrostla, nicméně během období šetření navzdory nárůstu spotřeby opět mírně poklesla.
(88)
Výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 4 %. Využití kapacity vykázalo stejný trend jako výroba a v posuzovaném období kleslo o 10 %.
5.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Index (2008 = 100)
100
81
90
87
Podíl na trhu (v tunách)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Index (2008 = 100)
100
106
104
96
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(89)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 19 %. V roce 2010 se tento objem zvýšil o devět procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o tři procentní body.
(90)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl během posuzovaného období o 4 %. Po počátečním nárůstu podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2009 došlo v roce 2010 a v období šetření opět k jeho poklesu, takže výsledný podíl na trhu byl o 6 % nižší během období šetření než v roce 2009, a to i přesto, že ve stejném období vzrostla spotřeba o více než 20 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřeby a získat zpět objem prodeje a část podílu na trhu, které ztratilo.
(91)
Zatímco spotřeba Unie klesla během posuzovaného období o 9 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, klesl o 13 %, snížil se podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 2,3 procentní body z 59 % v roce 2008 na 56,7 % během období šetření.
5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
6 790
5 953
5 723
5 428
Index (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivita (t/FTE)
621
545
648
672
Index (2008 = 100)
100
88
104
108
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(92)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví unie postupně klesala. Celkový počet zaměstnanců v tomto výrobním odvětví počítaný v ekvivalentech plného pracovního úvazku klesl během posuzovaného období o 20 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhl v období šetření. Produktivita nicméně v posuzovaném období vzrostla o 8%, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví rovněž snažilo snížit výrobní náklady.
5.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
5.3.1. Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii a výrobní náklady
(93)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Od roku 2009 do období šetření ceny zároveň se zvýšením spotřeby a objemem prodeje vzrostly o 23 %, nedosáhly však výše z roku 2008.
(94)
Současně vzrostly během posuzovaného období průměrné náklady na výrobu a prodej obdobného výrobku o 6 %, a to kvůli nárůstu výrobních nákladů na jednotku, zatímco prodejní, správní a režijní náklady na jednotku klesly o 34 %.
(95)
Po poklesu jednotkové ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření došlo ve výrobním odvětví Unie k růstu nákladů, který mohl být vyrovnán pouze mírným zvýšením cen, což přesně stačilo na udržení úrovně ziskovosti z roku 2010 a z období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly stabilně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
OŠ
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
5.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(96)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 během hospodářské krize dramaticky klesla ziskovost výrobního odvětví Unie, což vedlo ke ztrátě 13,9 %. Od roku 2010 se situace začala zlepšovat, nicméně rostoucí výrobní náklady neumožnily dosáhnout úrovně ziskovosti, která je považována pro dané výrobní odvětví za přiměřenou a udržitelnou (6,7 %, viz 156. bod odůvodnění). Během celého posuzovaného období poklesla ziskovost o 61 %.
(97)
Vývoj v oblasti peněžního toku z velké části odrážel záporný vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v roce 2010. Obdobně i návratnost investic klesla o 56 % z 13,8 % v roce 2008 na 6 % v období šetření.
(98)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na začátku posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie učinit významné investice, poté však jejich výše v roce 2009 výrazně klesla, přičemž během posuzovaného období došlo k celkovému poklesu o 73 %.
(99)
Jak je uvedeno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie se zhoršily, nebylo však zjištěno, že by v průběhu posuzovaného období byla vážně postižena jeho schopnost získávat kapitál.
5.3.3. Stav zásob
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(100)
U šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku představoval stav zásob v období šetření přibližně 8 % objemu výroby. Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 12 %. Ačkoli je třeba poznamenat, že stav zásob není pro dané výrobní odvětví významným ukazatelem, jelikož se výroba odvíjí zejména od konkrétních objednávek, došlo k hlavnímu nárůstu stavu zásob od roku 2009 do období šetření, což odpovídalo období největšího nárůstu dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.4. Mzdové náklady
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60 959
57 892
58 637
62 347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období pouze o 2 %, což je nižší než míra inflace. Z šetření vyplynulo, že výrobci zařazení do vzorku výrazně snížili zejména celkové a administrativní náklady a dohlíželi na účinnost.
5.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(102)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, v EU existuje významný trh s ocelí s organickým povlakem, který tvoří navazující zpracování tohoto výrobku výrobním odvětvím Unie. Za účelem analýzy tohoto trhu byl zohledněn veškerý objem využití pro vlastní spotřebu a objem prodeje stranám, které jsou ve spojení (závislý prodej), výrobci v Unii zařazenými do vzorku a dalšími výrobci v Unii.
(103)
Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly určeny k dalšímu zpracování samotnými společnostmi nebo společnostmi, které jsou s nimi ve spojení v rámci skupiny výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří zejména obchodují se stavebními materiály, a jsou tudíž koncovými uživateli oceli s organickým povlakem.
(104)
Na výše uvedeném základě bylo stanoveno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej výrobců v Unii představovaly 27 % celkového objemu výroby během období šetření. Během posuzovaného období kleslo využití pro vlastní spotřebu a související objem prodeje o 19 % a podíl na trhu se snížil o 11 %.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Index (2008 = 100)
100
76
81
81
Podíl na trhu
22 %
22 %
20 %
19 %
Index (2008 = 100)
100
100
94
89
Zdroj: Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(105)
Hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje byla analyzována na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci zařazenými do vzorku, které u nich byly ověřeny během inspekcí. Z šetření vyplynulo, že mezi využitím pro vlastní spotřebu a závislým prodejem nebyl, pokud jde o konečné využití výrobku, významný rozdíl. Využití pro vlastní spotřebu uváděly společnosti, kde navazující výroba probíhala v rámci stejné právnické osoby, zatímco závislý prodej byl prodej na fakturu jiným právnickým osobám, které jsou ve spojení. Kromě toho byla metoda pro stanovení cen v rámci využití pro vlastní spotřebu i závislého prodeje stranám, které jsou ve spojení, podobná, tj. společnostem ve spojení i navazujícím interním výrobním jednotkám společností zařazených do vzorku byla účtována reálná hodnota (metoda „cost plus“) výrobku.
(106)
Průměrná hodnota na tunu se tak během posuzovaného období zvýšila o 1 % a byla tudíž během období šetření o 2 % nižší než prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku určená odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
967
787
910
975
Index (2008 = 100)
100
81
94
101
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(107)
Vzhledem k tomu, že většina závislého prodeje a využití pro vlastní spotřebu byla určena pro navazující obchodování se stavebními materiály výrobců v Unii, byly uvedený prodej a využití pro vlastní spotřebu rovněž nepřímo vystaveny konkurenci od ostatních hráčů na trhu, včetně dumpingového dovozu z ČLR. Interní poptávka ze strany navazující výroby se odvíjí od šance následné výrobky prodat na volném trhu, který není ovlivňován dumpingovým dovozem. Lze tedy vyvodit, že příčinou klesajícího objemu a podílu na trhu během posuzovaného období byla konkurence dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.6. Účinky minulého dumpingu a subvencování
(108)
Jelikož se jedná o první antidumpingové řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
6. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(109)
Všechna zjištěná rozpětí uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou výrazně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
7. Závěr ohledně újmy
(110)
Šetřením bylo prokázáno, že se všechny ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršily, nebo se nevyvíjely v souladu se spotřebou.
(111)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 13 % a jeho podíl na trhu se z 59 % v roce 2008 propadl na 56,7 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření po roce hospodářské krize, která měla dopad na poptávku, zvýšila o 20 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k výrazné expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo opět získat ztracený podíl na trhu. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(112)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(113)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(114)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(115)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 9 %, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl přibližně o 49 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl o 63 % z 8,3 % v roce 2008 na 13,6 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, o 13 % a jeho podíl na trhu se zmenšil o 4 % z 59 % v roce 2008 na 56,7 % v období šetření.
(116)
Ačkoli byl dovoz z ČLR rovněž poznamenán hospodářskou krizí a v letech 2008 a 2009 klesl o 68 %, začal od roku 2009 do období šetření znovu velmi rychle růst, přičemž na konci období šetření byl o 367 % větší, přestože se spotřeba Unie v tomto období zvýšila pouze o 20 %. Snížením jednotkové ceny o 9 % ve srovnání s rokem 2008 a cenovým podbízením vůči výrobnímu odvětví Unie o 25,9 % během období šetření navýšil čínský dovoz svůj podíl na trhu od roku 2008 do období šetření o 63 % a dosáhl podílu 13,6 %.
(117)
Zároveň od roku 2008 do období šetření klesl objem prodeje výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, celkem o 13 %. V době zotavování trhu, od roku 2009 do období šetření, zvýšilo výrobní odvětví Unie objem prodeje stranám, které nejsou ve spojení, o pouhých 8 %, zároveň však ztratilo 9 % podílu na trhu, a z rostoucí spotřeby tedy těžilo pouze v omezené míře. Prospěch ze zvyšující se spotřeby tak měl zejména čínský dovoz, který ostatní hráče na trhu výrazně předběhl.
(118)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období snížily o 9 %. I když po prudkém poklesu v roce 2009 pak mezi rokem 2009 a obdobím šetření pomalu rostly, zůstávaly stabilně pod úrovní cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Jednotková cena pro odběratele v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla o pouhá 3 %, a prokázala tak určitou odolnost vůči tlaku na ceny vyvíjenému čínským dovozem. Tyto ceny se však zjevně udržely na úkor nižšího objemu prodeje a snížené ziskovosti z tohoto prodeje, která klesla z 6,7 % v roce 2008 na 2,6 % v období šetření, celkem tedy o 61 %, přičemž zároveň rostly výrobní náklady.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit, že prudký nárůst dumpingového dovozu z ČLR při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, hrál rozhodující roli ve způsobení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie, které pak již nemohlo plně těžit ze zotavující se spotřeby v Unii.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Index (2008 = 100)
100
131
88
114
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Index (2008 = 100)
100
123
112
97
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Index (2008 = 100)
100
84
58
74
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Index (2008 = 100)
100
110
82
94
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj: Eurostat
(120)
Přestože dovoz z ČLR představoval během období šetření 56 % veškerého dovozu do EU, byly zde i další významné zdroje dovozu, a sice z Indické republiky (dále jen „Indie“) (11 %) a Jižní Koreje (19 %). Na rozdíl od dovozu z ČLR poklesl dovoz z Indie, i přes výrazné snížení průměrné ceny o 12 %, během posuzovaného období celkem o 12 % a ztratil 3 % podílu na trhu. Dovoz z Jižní Koreje vzrostl o pouhá 4 %, přičemž průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008. Indický dovoz vykazoval v období šetření 2,7 % podílu na trhu, zatímco dovoz z Jižní Koreje měl podíl 4,6 %.
(121)
Dovoz z ostatních zemí, který představoval 14 % celkového dovozu, klesl o 33 % a jeho průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008.
(122)
Přestože byla průměrná cena dovozu ze všech ostatních zemí nižší než cena výrobního odvětví Unie, jeho případný účinek lze považovat pouze za okrajový. Zaprvé neexistují důkazy, že dovoz z ostatních zdrojů probíhal podle nekalých praktik. Zadruhé, na rozdíl od čínského dovozu, byla celková úroveň cen z ostatních hlavních zdrojů dovozu relativně stabilní během celého posuzovaného období, z čehož vyplývá, že výrobní odvětví Unie může tomuto dovozu v daných tržních segmentech úspěšně konkurovat. Zatřetí dovoz z ostatních zemí v posuzovaném období klesl a stále zůstává na nízké úrovni, jak celkově, tak i u jednotlivých hlavních vyvážejících zemí. Kromě toho potvrzuje klesající podíl na trhu ostatního dovozu, že tento dovoz nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj: Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(123)
Celkový vývoz oceli s organickým povlakem výrobního odvětví Unie do třetích zemí poklesl podle údajů Eurostatu během posuzovaného období o 10 %. Průměrná cena však byla poměrně vysoká a během posuzovaného období se zvýšila o 2 %. Vývoz představoval 17 % celkové výroby EU a umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a snížit celkové výrobní náklady. Lze proto dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
(124)
Tento celkový obraz odráží situace ve vývozu odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento vývoz klesl během posuzovaného období o 14 %, nicméně i zde byly jednotkové vývozní ceny stabilně vyšší (průměrně o 2 až 12 % podle daného roku), než ceny v EU. Vzhledem k tomu, že objem vývozu tvořil pouze 3 % celkové výroby, nemohl přispět k újmě způsobené trhu EU.
3.3. Vlastní dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(125)
V průběhu šetření bylo namítnuto, že žadatelé (prostřednictvím svých společností ve spojení) sami dováželi dotčený výrobek z ČLR a že tento dovoz představoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení však nebyl předložen žádný důkaz. Po prošetření těchto tvrzení bylo zjištěno, že během období šetření výrobci v Unii dovezli přibližně pouze 10 000 tun, což bylo z velké části v souladu s údaji poskytnutými žadatelem při zahájení řízení. Dále bylo zjištěno, že společnosti, které jsou ve spojení s výrobci v Unii, dovezli přibližně stejný objem, o němž nebyly na základě článku 19 základního nařízení podány informace. Tento dovoz celkem představoval pouze 2-3 % celkového dovozu z ČLR. V důsledku toho nelze vyvodit, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR v takovém množství a podle takového vzorce, aby za prvé zpochybnilo vlastní status coby výrobců v Unii v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, nebo za druhé, aby si způsobilo újmu samo sobě. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(126)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila jeho účast v navazujícím obchodování se stavebními materiály (např. sendvičovými panely, lichoběžníkovými plechy atd.), a to buď přímo, nebo prostřednictvím společností, které jsou v rámci skupiny ve spojení. Tyto strany zejména uvedly, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem vlastním navazujícím podnikům za nižší ceny, než společnostem, které nejsou ve spojení, a tudíž vlastní podniky v rámci skupiny „subvencovalo“ a umožnilo jim cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví.
(127)
Jak je uvedeno ve 102. až 107. bodě odůvodnění výše, byla průměrná hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje za tunu v období šetření pouze o 2 % nižší než prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho šetření ukázalo, že využití pro vlastní potřebu a závislý prodej byly s největší pravděpodobní samy nepřímo ovlivněny nekalou konkurencí dumpingového dovozu. Pokud by navazující podniky výrobního odvětví Unie měly nějakou výhodu, jak tvrdily některé zúčastněné strany, projevilo by se to ve vývoji tohoto ukazatele újmy. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.5. Hospodářská krize
(128)
Hospodářská krize a její dopad na stavebnictví alespoň částečně vysvětluje pokles poptávky a tlak na ceny během posuzovaného období. Jak je uvedeno výše, v roce 2009 se spotřeba snížila o 24 %. Nicméně v roce 2010 se trh začal zotavovat a do konce období šetření vzrostla spotřeba o 20 %.
(129)
Při analýze újmy a příčinné souvislosti však bylo zhroucení trhu v roce 2009 a jeho následné zotavování od roku 2009 do období šetření analyzováno zvlášť. V rámci analýzy újmy a příčinné souvislosti bylo jasně prokázáno, že dovoz z ČLR maximálně využil zotavující se spotřeby a kromě toho neustále vykazoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, díky čemuž se možnost pro všechny hráče využít rovných šancí a zotavit se z krize stala neustálým bojem o přežití.
3.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(130)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, které z velké části sestává z vertikálně integrovaných výrobců oceli, nebyl dovoz z ČLR, ale strukturální problémy odvětví oceli EU, jako je např. nadbytečná kapacita. Rovněž bylo namítnuto, že konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení.
(131)
Výroba oceli s organickým povlakem je skutečně kapitálově náročná a dané odvětví má poměrně vysoké fixní náklady. Nelze však dojít k závěru, že by konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě. Ze zjištění vyplývá, že po mírném zvýšení výrobní kapacity v roce 2009 odvětví v roce 2010 kapacitu snížilo a v období šetření došlo k dalšímu poklesu. Úroveň kapacity v období šetření byla na nižší úrovni než skutečná spotřeba v roce 2008, tedy rok před plným dopadem hospodářské krize. Spotřeba v EU se dosud nevrátila na úroveň z roku 2008.
(132)
Z šetření kromě toho vyplývá, že nepříznivý dopad nadbytečné kapacity lze připsat pouze v minimálním rozsahu výrobcům oceli s organickým povlakem v EU. Šetření zaprvé prokázalo, že výrobní odvětví Unie zjevně podniklo opatření s cílem zachovat účinnost - prodejní, správní a režijní náklady se výrazně snížily, a to o 34 %, přičemž produktivita za výrobní odvětví jako celek vzrostla o 8 % a u společností zařazených do vzorku o 6%. Za druhé pokračující investice do výrobních linek a flexibilita při jejich využívání pro výrobu jiných výrobků pomohly dosáhnout úspor z rozsahu a snížit konečné fixní náklady. Využití kapacity společností zařazených do vzorku tak během posuzovaného období kleslo o 18 %, průměrné výrobní náklady vzrostly pouze o 9 %, a to včetně nákladů na suroviny. Nelze proto dojít k závěru, že by nadbytečná kapacita narušila příčinnou souvislost. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období, a zejména od roku 2009 do období šetření, došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo také zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo získat zpět ztracený podíl na trhu a zlepšit ziskovost, přičemž další finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, stagnovaly na úrovni z roku 2010 a zaměstnanost dosáhla své nejnižší úrovně.
(135)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří 22 známých výrobců, kteří podle sdružení Eurofer představují veškerou výrobu oceli s organickým povlakem v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 5 400 lidí.
(139)
Žádný z výrobců se nepostavil proti zahájení šetření. Jak vyplývá z výše uvedených makroekonomických ukazatelů, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.
(140)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky spolupracujících výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(141)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena oceli s organickým povlakem odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(142)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Je rovněž pravděpodobné, že by jednotliví výrobci museli uzavřít svá výrobní zařízení, která byla během posuzovaného období vysoce ztrátová. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(143)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(144)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, přihlásilo se pět dovozců, nicméně na dotazník odpověděli pouze dva. V podnětu bylo uvedeno přibližně 100 uživatelů, z nichž se přihlásilo a vyjádřilo zájem o řízení 19 subjektů. Na dotazník následně odpovědělo deset společností.
(145)
Nejaktivnější uživatelé a dovozci předložili společná písemná podání a v průběhu šetření bylo uspořádáno několik slyšení. Jejich hlavní argumenty týkající se uložení opatření jsou analyzovány níže.
3.1. Hospodářská soutěž na trhu EU
(146)
Bylo předloženo tvrzení, že na trhu EU s ocelí s organickým povlakem není dostatečná hospodářská soutěž a že dovoz z ČLR byl nezbytný, aby společnosti dovážející a využívající ocel s organickým povlakem získali lepší vyjednávací pozici. Dále bylo namítáno, že výrobní odvětví Unie bylo s cílem kontrolovat trh součástí oligopolních uspořádání. Šetření v prozatímní fázi tato tvrzení nepotvrdilo. Mimo to bylo zjištěno, že výrobci v Unii si konkurovali na stejných trzích a často prodávali stejným odběratelům nebo stavebním společnostem patřícím různým výrobcům. Vzhledem k tomu, že až na nepodložené stížnosti o obtížích při vyjednávání o cenách nebyly poskytnuty žádné důkazy a že kromě pěti skupin výrobců v Unii, kteří podali stížnost, funguje v EU dalších jedenáct výrobců oceli s organickým povlakem, z nichž někteří jsou skutečně velcí, a s ohledem na řadu dalších zdrojů dovozu, se toto tvrzení nezdá podložené, a proto se předběžně zamítá.
3.2. Nedostatečné dodávky
(147)
Dále bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření na čínský dovoz by na trhu EU mělo za následek nedostatek oceli s organickým povlakem. Avšak vzhledem ke značné rozmanitosti výše popsaných zdrojů dodávek, jakož i volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, se nepovažuje za pravděpodobné, že by k takové situaci došlo. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.3. Závěr o zájmech uživatelů a dovozců
(148)
Deset spolupracujících uživatelů představovalo během období šetření 7 % celkového dovozu z Číny. Z šetření vyplynulo, že všichni uživatelé si udržují různé zdroje dodávek dotčeného výrobku. Nákup z Číny v průměru představoval přibližně 15 % jejich celkového nákupu výrobků z oceli s organickým povlakem. Kromě toho bylo zjištěno, že největší objem byl získán od výrobců v EU (73 %) a 12 % bylo dovezeno z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je vysoce standardizovaný, je význam napojení na odběratele spíše relativní, jelikož uživatelé i dovozci mohou, pokud jde o kvalitu výrobků, poměrně snadno změnit zdroje dodávek.
(149)
Z šetření vyplynulo, že všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho vykázali zisk v odvětví, které dotčený výrobek využívá, přičemž jejich ziskovost se v období šetření pohybovala od 1 % do 13 % v závislosti na společnosti. Kromě toho nebyla ziskovost těchto společností výrazně závislá na dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(150)
Na základě odpovědí uživatelů na dotazník byl odhadnut pravděpodobný vliv navrhovaných opatření. Proto i za předpokladu, že pro spolupracující uživatele nastane ta nejméně příznivá situace, a sice že cenové zvýšení nebude možné přesunout dále a uživatelé budou nuceni z Číny dovážet dřívější množství, znamenal by dopad výše cla na jejich výrobní náklady zvýšení o 1 až 5 %, přičemž pro ziskovost by to mohlo znamenat pokles o 1 až 2,8 procentních bodů pro většinu dovozu a o přibližně 4 procentní body pro dovoz podléhající zbytkovému clu. Nicméně je pravděpodobnější, že dopad bude výrazně nižší než výše popsaná situace; vzhledem k tomu, že dovoz z Číny představuje poměrně malou část obchodní činnosti uživatelů, lze očekávat, že zvýšení nákladů související s antidumpingovými opatřeními bude možné poměrně snadno přesunout dále. Navíc vzhledem k tomu, že kromě mnoha výrobců v EU jsou také k dispozici významné alternativní zdroje dovozu, na které se opatření nebudou vztahovat, například Indie a Jižní Korea, očekává se, že ceny na trhu po uložení opatření budou odrážet i tyto faktory.
(151)
Dva spolupracující dovozci představovali během období šetření přibližně 6 % celkového dovozu z Číny, přesný podíl nebyl zveřejněn v souladu s článkem 19 základního nařízení. Stejně jako uživatelé si i dovozci vedle ČLR udrželi různé zdroje dodávek. Navíc bylo zjištěno, že pokud by dovozci zachovali schéma dovozu, které používali během období šetření, mohla by být jejich ziskovost ovlivněna opatřeními více než ziskovost uživatelů. V praxi však bývají dovozci coby obchodníci ještě pružnější než uživatelé, a byli by proto s největší pravděpodobností první, kdo se obrátí na alternativní zdroje dodávek.
(152)
V této souvislosti je rovněž třeba uvést, že část prospěchu z čínského dovozu na straně uživatelů a dovozců vzniká na základě nekalé cenové diskriminace praktikované čínskými vývozci, která ji umožňuje, a nikoli díky přirozené konkurenční výhodě. Obnovení rovných podmínek na trhu EU by proto mělo napravit narušení obchodu, k němuž došlo kvůli dumpingovému dovozu, a v podstatě umožní trhu s ocelí s organickým povlakem vrátit se k přirozené dynamice a cenovému vývoji poháněným tržním hospodářstvím a nebude znevýhodňovat ostatní hráče (uživatele, výrobce, konečné uživatele), kteří nemohou bezprostředně těžit z dumpingového dovozu.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(153)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(154)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(155)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(156)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2008, kdy byl čínský dovoz na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 6,7 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(157)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 6,7 % k výrobním nákladům.
(158)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
2. Prozatímní opatření
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (7) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Jiné spolupracující společnosti
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Všechny ostatní společnosti
77,9 %
57,8 %
57,8%
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Všechny ostatní společnosti
57,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. září 2012.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 845/2012,
annettu 18 päivänä syyskuuta 2012,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä21 päivänä joulukuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’ tai ’Kiina’, peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa unioniin.
(2)
Menettely pantiin vireille sen jälkeen, kun Eurofer, jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka edustaa huomattavaa osaa eli tässä tapauksessa yli 70:tä prosenttia tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaistuotannosta unionissa, oli jättänyt 7 päivänä marraskuuta 2011 asiaa koskevan valituksen. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn panemiseksi vireille.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja niille tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Komissio ilmoitti myös tuottajille Kanadassa ja Etelä-Afrikan tasavallassa, jäljempänä ’Etelä-Afrikka’, joita esitettiin vireillepanoilmoituksessa mahdollisiksi vertailumaiksi. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia vientiä harjoittavia tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 väliseltä ajalta.
(5)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Otokseen kuului kuusi unionin tuottajaa, joiden komissio tiesi tuottavan samankaltaista tuotetta ja jotka valittiin myynnin, tuotantomäärän, koon ja maantieteellisen sijaintinsa perusteella. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin tuotannosta oli 46 prosenttia ja unionin myynnistä 38 prosenttia. Vireillepanoilmoituksessa kehotettiin myös asianomaisia osapuolia esittämään kantansa alustavasta otoksesta. Yksi unionin tuottajista ilmoitti, että se ei halunnut osallistua otokseen, joten se korvattiin otoksessa seuraavaksi suurimmalla tuottajalla.
(6)
26 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella alustavasti otokseen kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden vientimäärä unioniin oli suurin. Yksi otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista ei kuitenkaan toimittanut tarkkoja vientitietoja, mistä syystä se jätettiin otoksen ulkopuolelle. Kaksi muuta vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka valittiin otokseen tämän jälkeen, peruuttivat yhteistyössä toimimisen. Sen vuoksi komissio päätti rajoittaa otoksen niihin kahteen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jotka oli alun perin valittu otokseen ja joilla oli suurin vientimäärä unioniin. Niiden vientimäärän osuus kaikkien yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisviennistä on yli 30 prosenttia.
(7)
Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, Kiinan viranomaisille ja muille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan luettuna yksi otokseen valittu, pyysi markkinatalouskohtelua perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti tai yksilöllistä kohtelua, jos tutkimuksessa todettaisiin, että ne eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun myöntämisedellytyksiä. Näistä vientiä harjoittavista tuottajista yksi, jota ei ollut valittu otokseen, peruutti pyyntönsä myöhemmin. Toinen otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja pyysi pelkästään yksilöllistä kohtelua.
(8)
Viisi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Näin ollen otantaa ei enää katsottu tarpeelliseksi tuojien vähäisen määrän vuoksi.
(9)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle Kiinassa, 14 muulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jotka olivat pyytäneet niitä, neljälle tuottajalle Kanadassa, kolmelle tuottajalle Etelä-Afrikassa, viidelle tuottajalle Korean tasavallassa, jäljempänä ’Etelä-Korea’, viidelle tuottajalle Brasilian liittotasavallassa, jäljempänä ’Brasilia’, - nämä olivat ehdokasmaita vertailumaaksi - kuudelle otokseen valitulle unionin tuottajalle, viidelle yhteistyössä toimineelle tuojalle unionissa sekä tiedossa olleille käyttäjille.
(10)
Vastauksia saatiin yhdeksältä vientiä harjoittavalta tuottajalta ja niihin etuyhteydessä olevilta yrityksiltä Kiinassa, yhdeltä tuottajalta Kanadassa ja yhdeltä tuottajalta toisessa mahdollisessa vertailumaassa, Etelä-Koreassa. Lisäksi vastaukset saatiin kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta sekä kymmeneltä käyttäjältä.
(11)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
(a)
Unionin tuottajat
-
ArcelorMittal Belgium, Belgia, ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiyhtiö ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburg
-
ArcelorMittal Poland, Puola
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Saksa
-
voestalpine Stahl GmbH ja voestalpine Stahl Service Center GmbH, Itävalta
-
Tata Steel Maubeuge SA (aiemmalta nimeltään Myriad SA), Ranska
-
Tata Steel UK Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta
(b)
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
(c)
Unionin tuojat
-
ThyssenKrupp Mannex, Saksa
(d)
Unionin käyttäjät
-
Steelpartners NV (kuuluu Joris IDE -ryhmään), Belgia.
3. Tutkimusajanjakso
(12)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2008 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(13)
Tarkasteltavana ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat tietyt orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet eli seostamattomasta teräksestä ja seosteräksestä (ruostumatonta terästä lukuun ottamatta) valmistetut kuumavalssatut levyvalmisteet, jotka on maalattu, lakattu tai muovipinnoitettu ainakin yhdeltä puolelta, lukuun ottamatta niin kutsuttuja kerroslevyjä, joita käytetään rakentamisessa ja jotka koostuvat kahdesta ulkopintana toimivasta metallilevystä, joiden välissä oleva eristemateriaali toimii vakauttajana, sekä lukuun ottamatta tuotteita, joissa on sinkkipölyä sisältävä loppupinnoitus (sinkkiä runsaasti sisältävä maali, jonka painosta vähintään 70 prosenttia on sinkkiä) ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(14)
Orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa; niitä myös jatkokäsitellään rakennusalalla käytettäviksi eri tuotteiksi (esim. kerroslevyt, katteet, pintaverhoukset). Muita käyttökohteita ovat mm. kodinkoneiden tuotanto (pienet kodinkoneet ja muut laitteet) tai rakennustarvikkeet (esim. ovet, lämpöpatterit, valot).
2. Samankaltainen tuote
(15)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla sekä Kiinasta unioniin tuoduilla ja vertailumaana toimivassa Kanadassa tuotetuilla ja myydyillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
(16)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että Kiinasta peräisin olevia tuotteita ei voida verrata unionin tuotannonalan myymiin tuotteisiin, koska ensin mainittuja myydään eri markkinoilla, eri hintasegmentissä ja eri loppukäyttöä kuten ulkorakentamista varten, kun taas merkittävä osa unionin tuotannonalan tuotteista on korkealaatuisia ja niitä käytetään vain kapealla kodinkoneiden markkinasektorilla.
(17)
Tutkimuksessa ilmeni, että vaikka unionin tuottajat myivät osan tuotannostaan kodinkoneiden kaltaisille markkinasegmenteille, samoja tuotteita myytiin myös rakennusmateriaaliteollisuudelle, joka on väitetysti kiinalaisen viennin tärkein markkinasegmentti. Lisäksi hintatason näiden sektoreiden välillä todettiin olevan keskenään verrattavissa eri käyttäjille myytyjen samojen tuotelajien osalta.
(18)
Olisi huomattava, että koska tarkasteltavana oleva tuote on pitkälti standardoitu, sillä on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet kuin samankaltaisella tuotteella käyttötarkoituksesta riippumatta. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
3. Tuotteiden tutkimuksen ulkopuolelle jättämistä koskevat pyynnöt
(19)
Käyttäjiltä, kiinalaisilta viejiltä ja unionin tuottajilta saatiin useita pyyntöjä tiettyjen tuotelajien jättämisestä tutkimuksen ulkopuolelle. Tutkimuksen ulkopuolelle jätettäväksi esitettyjä tuotelajeja ovat esimerkiksi kromilla tai tinalla pinnoitettu teräs ja epäorgaanisella sinkkisilikaattipohjamaalilla tai muulla kuin orgaanisella materiaalilla maalatut teräslevyt.
(20)
Päätelmiä asiasta ei kuitenkaan ole vielä tehty, koska jotkin näistä pyynnöistä eivät sisällä riittävästi tietoa päätöksen perustaksi. Sen vuoksi näitä väitteitä päätettiin tutkia tarkemmin.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(21)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset, jotka ovat pelkästään viitteelliset, ovat lyhyesti seuraavat:
-
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
-
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
-
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden; ja
-
valuuttakurssien muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(22)
Kuten 8 kappaleessa todettiin, kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen asetetussa määräajassa; näistä vientiä harjoittavista tuottajista yksi peruutti pyyntönsä myöhemmin.
(23)
Niiden kahden jäljellä olevan kiinalaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jotka olivat pyytäneet markkinatalouskohtelua, päätettiin - 2 päivänä helmikuuta 2012 annetun tuomioistuimen tuomion (3) perusteella - tarkastella sekä otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset) että otoksen ulkopuolisen vientiä harjoittavan tuottajan (Union Steel China ja siihen etuyhteydessä oleva yritys) pyynnöt. Komissio hankki tarvittavat tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelua koskevassa hakemuksessa esitetyt tiedot asianomaisten yritysten toimitiloissa.
(24)
Kummankaan kiinalaisista yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä ei havaittu täyttävän markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevia edellytyksiä, koska tärkeimmän raaka-aineen, kuumavalssattujen kelojen, kustannukset ovat merkittävästi vääristyneet, koska valtio puuttuu teräsmarkkinoiden toimintaan Kiinassa, eivätkä heijasta merkittävässä määrin markkina-arvoa, kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa edellytetään
(25)
Kiinan valtion puuttumisesta terässektorin toimintaan on osoituksena se, että suurin osa kiinalaisista terästuottajista on valtion omistuksessa ja että eri viisivuotistoimintasuunnitelmat, erityisesti rauta- ja terässektorin nykyinen 12. viisivuotissuunnitelma (2011-2015), vaikuttavat selvästi teräksen kokonaiskapasiteettiin ja tuotokseen.
(26)
Valtio harjoittaa merkittävää valvontaa myös raaka-ainemarkkinoilla. Koksin (joka yhdessä rautamalmin kanssa on teräksen tuotannon merkittävin raaka-aine) vientiin sovelletaan määrällisiä rajoituksia ja 40 prosentin vientiveroa. Näin ollen voidaan päätellä, että Kiinan teräsmarkkinat ovat vääristyneet, koska valtio puuttuu merkittävästi asiaan.
(27)
Tämä vääristyminen näkyy hinnassa, jonka tutkimuksen kohteena olevat yritykset maksoivat kuumavalssatuista keloista tutkimusajanjakson aikana. Hinnat olivat huomattavasti kansainvälisiä hintoja alhaisemmat. Näin ollen voidaan todeta, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotanto saa hyötyä kuumavalssattujen kelojen epänormaaleista hinnoista, jotka johtuvat valtion puuttumisesta toimintaan, mikä vääristää orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden hintoja Kiinassa. Tämä vääristymä muodostaa merkittävän kustannusedun kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, koska tärkeimmän raaka-aineen, kuumavalssattujen kelojen, kustannusten osuus tuotantokustannuksista on noin 80 prosenttia. Näin ollen ei voida katsoa, että vaatimus 1 täyttyisi.
(28)
Edellä kuvatun yleisen tilanteen lisäksi yksi vientiä harjoittava tuottaja ei täyttänyt myöskään vaatimusta 2, koska siihen etuyhteydessä olevien yritysten ryhmästä kolmella oli merkittäviä puutteita kirjanpitojärjestelmässä.
(29)
Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista päätelmistä virallisesti asianomaisille kiinalaisille yrityksille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin myös tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.
(30)
Kirjallisia huomautuksia saatiin valituksen tekijältä, yhdeltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja Kiinan viranomaisilta. Valituksen tekijä oli samaa mieltä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista päätelmistä. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti pääasiassa sen, ovatko tutkimuksen kohteena olevien yritysten kuumavalssatuista keloista maksamat hinnat merkittävästi kansainvälisiä hintoja alhaisemmat, mutta ei esittänyt mitään tietoja väitteensä tueksi. Eurostatin tiedot, jotka saavat tukea muista saatavilla olevista tilastotiedoista (4), osoittavat kuitenkin selvästi, että nämä hinnat olivat huomattavasti kansainvälisiä hintoja alhaisemmat, kun verrattiin vastaavia hintoja Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Etelä-Amerikassa ja Japanissa. Tämän vuoksi väite hylätään.
(31)
Kiinan viranomaiset väittivät, että mahdolliset tuotannonalan laajuiset raaka-aineen (kuumavalssattujen kelojen) hintojen vääristymät eivät automaattisesti merkitse sitä, että vaatimusta 1 ei olisi noudatettu, koska vaatimuksen noudattaminen on määritettävä yrityksen tasolla. Kuten 27 kappaleessa todettiin, tärkeimmän raaka-aineen hinnan vääristyminen tulee kuitenkin esiin kaikkien tutkimuksen kohteena olleiden yritysten maksamissa hinnoissa. Yksikään osapuoli ei ensinnäkään kiistänyt tätä seikkaa, ja toiseksi markkinatalouskohtelun myöntämistä koskeva tutkimus tehtiin yritysten tasolla, eivätkä sen tulokset rajoitu yleisiin laaja-alaisiin seikkoihin. Näin ollen väite hylätään.
(32)
Kiinan viranomaiset totesivat myös, että viisivuotissuunnitelmat ovat ei-sitovia suuntaviivoja, jotka eivät ole lainvoimaisia Kiinassa. Kuten 25 kappaleessa on selostettu, ei kuitenkaan voida kiistää, että näiden suunnitelmien kautta Kiinan valtiolla on merkittävä vaikutus teräteollisuuden kapasiteettiin ja tuotokseen, riippumatta suunnitelmien täsmällisestä oikeudellisesta asemasta. Näin ollen väite hylätään.
(33)
Esitettiin myös väite, että komissio ei käsitellyt markkinatalouskohtelua koskevia pyyntöjä tuomioistuimen 2 päivänä helmikuuta 2012 antaman tuomion (5), jäljempänä ’asiassa Brosmann annettu tuomio’, ja 19 päivänä heinäkuuta 2012 antaman tuomion (6), jäljempänä ’asiassa Zhejiang Xinan Chemical annettu tuomio’, mukaisesti. Tämän väitteen osalta olisi huomattava, että menettelyssä noudatettiin asiassa Brosmann annettua tuomiota, minkä myös Kiinan viranomaiset tunnustivat huomautuksissaan. Asiassa Zhejiang Xinan Chemical annetussa tuomiossa keskityttiin valtion puuttumiseen yrityksen päätöksentekoon. Tässä menettelyssä markkinatalouskohtelun epäämisen tärkeimpänä syynä oli kuitenkin se, että tärkeimmän raaka-aineen hinta ei heijasta sen arvoa markkinoilla. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
(34)
Väitettiin myös, että koska tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevassa rinnakkaisessa tukien vastaisessa menettelyssä tarkasteltiin myös tuotantopanosten vääristymiseen liittyvää kysymystä, komission olisi pitänyt ottaa huomioon asiasta kyseisessä rinnakkaisessa menettelyssä kerätty näyttö. Tästä väitteestä on huomattava, että tässä polkumyynnin vastaisessa menettelyssä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevan tutkimuksen aikana tarkasteltiin sitä, heijastavatko tärkeimmän raaka-aineen kustannukset sen arvoa markkinoilla. Sen vuoksi päätelmä, jonka mukaan orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotanto Kiinassa saa hyötyä kuumavalssattujen kelojen epänormaaleista hinnoista, kuten 27 kappaleessa todetaan, on täysin perusteltu tässä suhteessa eikä missään nimessä rajoita tukien vastaisen menettelyn tuloksia tai päinvastoin. Tukien vastaisessa menettelyssä tehdyt mahdolliset päätelmät ovat täysin erillisiä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevasta päätöksestä. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
(35)
Kiinan viranomaiset väittivät myös, että komissio ei ilmoittanut markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä Kiinan viranomaisille. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, sillä komission yksiköt toimittivat 12 päivänä heinäkuuta 2012 Kiinan edustustoon EU:ssa verbaalinootin, johon sisältyi markkinatalouskohtelua koskeva ilmoitusasiakirja.
(36)
Lopuksi vielä väitettiin, että komissio käyttää vertailumaan tuottajalta saatuja tarkistamattomia tietoja väliaikaisten tullien käyttöönottoa varten. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, sillä komissio käytti perustana tietoja, jotka se analysoi ja totesi luotettaviksi, kuten 48 kappaleessa selvästi todetaan. Komission oli käännyttävä kanadalaisen vertailutuottajan puoleen, koska korealainen vertailutuottaja kieltäytyi yhteistyöstä juuri ennen suunniteltua ja sovittua tarkastuskäyntiä (ks. 45 kappale). Tuottajan toimitiloihin tehdään näin ollen tarkastuskäynti vasta menettelyn alustavan vaiheen jälkeen. Väitettiin myös, että korealainen vertailuyritys peruutti yhteistyönsä markkinatalouskohtelua koskevan päätöksen vuoksi. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, koska peruutus tehtiin 3 päivänä heinäkuuta ja markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoitettiin 12 päivänä heinäkuuta 2012.
(37)
Mikään esitetyistä väitteistä ei ollut sellainen, että se olisi muuttanut markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevia päätelmiä.
(38)
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että kumpikaan kahdesta tutkimuksessa yhteistyössä toimineesta kiinalaisesta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistettuja vaatimuksia.
2. Yksilöllinen kohtelu
(39)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset perusteet, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;
-
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan; ja
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(40)
Otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, joka pyysi markkinatalouskohtelua, pyysi myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että sille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Toinen otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että nämä kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät yksilöllisen kohtelun myöntämistä koskevat vaatimukset.
3. Yksilöllinen tarkastelu
(41)
Kuusi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti yksilöllistä tarkastelua koskevan pyynnön perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti; näistä vain yksi oli pyytänyt markkinatalouskohtelua. Sille vientiä harjoittavalle tuottajalle (Union Steel China), joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, päätettiin alustavasti tehdä yksilöllinen tarkastelu, koska se ei aiheuttanut kohtuutonta rasitetta, sillä kyseistä vientiä harjoittavaa tuottajaa oli jo tarkasteltu sen markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön yhteydessä.
(42)
Tämä vientiä harjoittava tuottaja pyysi markkinatalouskohtelua mutta myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että sille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Pyynnön tarkastelun jälkeen päätettiin alustavasti myöntää yksilöllinen kohtelu Union Steel Chinalle, koska se täytti yksilöllisen kohtelun myöntämistä koskevat vaatimukset.
4. Normaaliarvo
4.1. Vertailumaan valinta
(43)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(44)
Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää joko Kanadaa tai Etelä-Afrikkaa vertailumaana normaaliarvoa määrittäessään ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(45)
Komissio selvitti, olisiko olemassa muita vertailumaaksi sopivia maita, ja lähetti tähän liittyen kyselylomakkeita orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille Kanadassa ja Etelä-Afrikassa mutta myös Brasiliassa ja Etelä-Koreassa. Kyselylomakkeisiin saatiin vastaukset ainoastaan kahdelta orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajalta, joista toinen oli Kanadassa ja toinen Etelä-Koreassa. Molemmilla mailla vaikuttaa olevan avoimet markkinat ilman tuontitulleja, ja niillä on merkittävää tuontia useista kolmansista maista. Lisäksi Etelä-Koreassa oli ainakin neljä muuta tarkasteltavana olevan tuotteen kotimaista tuottajaa, minkä ansiosta kotimarkkinoilla on paljon kilpailua. Menettelyn erittäin edistyneessä vaiheessa, 3 päivänä heinäkuuta 2012, ja juuri ennen komission yksiköiden tarkastuskäyntiä, Etelä-Korean tuottaja kuitenkin kieltäytyi yhteistyöstä selittämättä syytä.
(46)
Edellä esitetyn perusteella vertailumaaksi valittiin Kanada. Kanadassa on ainakin neljä muuta tarkasteltavana olevan tuotteen kotimaista tuottajaa, minkä ansiosta kotimarkkinoilla on paljon kilpailua. Tutkimuksen perusteella ei ole mitään syytä katsoa, etteikö Kanada olisi sopiva normaaliarvon määrittämiseen.
(47)
Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että kanadalaisen tuottajan kustannusrakennetta ei voida verrata kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan kustannusrakenteeseen. Kustannusrakenteessa ei kuitenkaan havaittu mitään merkittäviä eroavaisuuksia, minkä vuoksi väite hylättiin.
(48)
Tutkimuksessa yhteistyössä toimineen kanadalaisen tuottajan vastaukset analysoitiin ja todettiin sellaisiksi luotettaviksi tiedoiksi, joiden pohjalta normaaliarvo voidaan määrittää.
(49)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Kanada on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa.
4.2. Normaaliarvon määrittäminen
(50)
Koska yksi otokseen valittu yritys ja yritys, jonka yksilöllistä tarkastelua koskeva pyyntö hyväksyttiin, eivät voineet osoittaa täyttävänsä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevia vaatimuksia, ja toinen otokseen valittu yritys ei pyytänyt markkinatalouskohtelua, normaaliarvo kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen perusteella
(51)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko samankaltaisen tuotteen myynti Kanadassa riippumattomille asiakkaille edustavaa. Kanadalaisen yhteistyössä toimineen tuottajan samankaltaisen tuotteen myynnin Kanadan kotimarkkinoilla havaittiin olevan määrältään edustavaa verrattuna tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, jota otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat ja se vientiä harjoittava tuottaja, jonka yksilöllistä tarkastelua koskeva pyyntö hyväksyttiin, veivät unioniin.
(52)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kyseisen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan myynnin osuus. Myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tätä varten määritettiin kanadalaisen tuottajan tuotantokustannukset tutkimusajanjakson aikana.
(53)
Niiden tuotelajien osalta, joiden myyntimäärästä kotimarkkinoilla yli 80 prosenttia ylitti kustannukset ja joiden keskimääräinen painotettu myyntihinta vastasi vähintään yksikkötuotantokustannuksia, normaaliarvo tuotelajeittain laskettiin kyseisen lajin kokonaismyynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.
(54)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen myyntihinta tutkimusajanjaksolla.
(55)
Sellaisten tuotelajien osalta, joiden myynti ei ollut kannattavaa, normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä kanadalaisen tuottajan valmistuskustannuksia, joihin oli lisätty myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voittomarginaali niiden tuotelajien osalta, joiden myynti oli kannattavaa.
4.3. Yksilöllisen kohtelun saaneiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat
(56)
Koska kaikki tutkimuksessa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, harjoittivat vientimyyntiä suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
4.4. Vertailu
(57)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin näyttö.
5. Polkumyyntimarginaalit
(58)
Polkumyyntimarginaalit niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla vertailumaalle määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja kullekin yritykselle määritettyä painotettua keskimääräistä vientihintaa ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(59)
Niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joita ei valittu otokseen, laskettiin otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin painotettu keskiarvo. Näin laskettu otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien väliaikainen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 61,1 prosenttia.
(60)
Niihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, jotka eivät toimineet yhteistyössä tai olleet tiedossa, sovellettavan koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin laskemiseksi määritettiin ensin yhteistyössä toimimisen aste vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia unioniin suuntautuvan viennin määriä vastaaviin Eurostatin tilastoihin.
(61)
Koska yhteistyössä toimimisen aste Kiinassa oli noin 70 prosenttia, kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin käyttämällä korkeinta polkumyyntimarginaalia, joka oli vahvistettu vientiä harjoittavien tuottajien edustavien tuotelajien osalta. Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 77,9 prosenttia CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(62)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China and Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Otoksen painotettu keskiarvo
61,1 %
Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali
77,9 %
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(63)
Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia.
(64)
Tutkimusajanjakson aikana orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita valmisti unionissa 22 tuottajaa. Edeltävässä kappaleessa esitetyn perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan noin 3 645 298 tonnia tutkimusajanjakson aikana. Ne unionin tuottajat, jotka vastaavat unionin kokonaistuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
2. Unionin markkinoiden määrittäminen
(65)
Tutkimuksen aikana havaittiin, että huomattava osa otokseen valittujen unionin tuottajien tuotannosta oli tarkoitettu kytkösmarkkinoilla käytettäväksi eli se usein yksinkertaisesti siirrettiin (ilman laskua) ja/tai toimitettiin siirtohinnoilla saman yrityksen tai yritysten ryhmän sisällä jatkojalostusta varten.
(66)
Unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon sekä kulutuksen ja useiden unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten indikaattorien määrittämiseksi tutkittiin, oliko unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttötarkoitus otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin.
(67)
Mahdollisimman täydellisen kuvan saamiseksi unionin tuotannonalan tilanteesta kaikkea orgaanisella aineella pinnoitettuihin terästuotteisiin liittyvää toimintaa koskevat tiedot analysoitiin, minkä jälkeen määritettiin, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille.
(68)
Seuraavien unionin tuotannonalaan liittyvien taloudellisten indikaattorien osalta todettiin, että tarkoituksenmukaisessa analyysissa ja arvioinnissa on keskityttävä vapailla markkinoilla vallitsevaan tilanteeseen: myyntimäärä ja myyntihinnat unionin markkinoilla, markkinaosuus, kasvu, sekä vientimäärä ja -hinnat; tämän jälkeen vahinkoindikaattorit oikaistiin tiedossa olevan, unionin tuotannonalan sisällä tapahtuvan kytkösmarkkinakäytön ja myynnin osalta, ja tätä kytkösmarkkinakäyttöä ja myyntiä analysoitiin erikseen.
(69)
Tutkimuksen perusteella muista taloudellisista indikaattoreista kuitenkin todettiin, että niitä voitaisiin tutkia järkevästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta. Tuotanto (sekä kytkösmarkkinoita että vapaita markkinoita varten), kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat ja pääoman saanti riippuvat koko toiminnasta riippumatta siitä, on tuotanto suunnattu kytkösmarkkinoille vai myydäänkö se vapailla markkinoilla.
3. Unionin kulutus
(70)
Unionin tuotannonala myy samankaltaista tuotetta etuyhteydettömille asiakkaille, ja sitä myydään/siirretään etuyhteydessä oleville yrityksille jatkojalostettavaksi esimerkiksi teräspalvelukeskuksissa.
(71)
Määrittäessään orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden todettavissa olevaa unionin kulutusta komissio laski yhteen Eurostatin tietojen mukaan unioniin tuotujen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaismäärän ja unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myynnin ja kytköskäytön määrän, joka esitettiin valituksen tekijän ilmoituksessa ja varmennettiin otokseen valittujen unionin tuottajien toimitiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä.
(72)
Eurostatin tuontitiedoista on mainittava, että asiaan liittyvien CN-koodien kuvaukset (ks. 13 kappale) eivät rajoitu tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kuvaukseen, ja näin ollen Eurostatin ilmoittamaan näitä koodeja koskevaan tuontiin saattaa sisältyä muitakin tuotteita. Koska tietoja ei kuitenkaan ole saatavilla tällaisen muun tuonnin mahdollisista määristä tai näiden määrien merkittävyydestä, alustavasti päätettiin käyttää asiaan liittyvien CN-koodien mukaisesti tuotuja tuotteita koskevia tietoja sellaisena, kuin Eurostat ne on ilmoittanut.
(73)
Tämän perusteella unionin kokonaiskulutus kehittyi seuraavasti:
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kulutus (tonnia)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Indeksi (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Kokonaiskulutus EU:n markkinoilla supistui tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Vuosien 2008 ja 2009 välillä laskua oli noin 24 prosenttia, mikä johtui maailmanlaajuisen talouskriisin kielteisistä vaikutuksista, erityisesti rakennusalalla. Tämän jälkeen kulutus alkoi jälleen elpyä ja kasvoi yhteensä 20 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana mutta oli edelleen alle vuoden 2008 tason.
4. Asianomaisesta maasta tuleva tuonti ja sen markkinaosuus
(75)
Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeksi (2008 = 100)
100
32
98
149
Markkinaosuus
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Indeksi (2008 = 100)
100
42
114
163
Lähde: Eurostat.
(76)
Kulutuksen supistumisesta huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi (49 %) tarkastelujaksolla. Talouskriisin kielteisten vaikutusten vuoksi myös Kiinasta tulevan tuonnin määrä laski jyrkästi vuonna 2009. Tuonti Kiinasta alkoi kuitenkin elpyä erittäin nopeasti niin, että kasvu vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana oli vaikuttavat 367 prosenttia.
(77)
Vastaavasti tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 63 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vaikka markkinaosuus laski alle puoleen entisestä vuosien 2008 ja 2009 välillä, se osoitti huomattavaa kasvusuuntausta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja kasvoi 290 prosenttia.
4.1. Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
Tuonti Kiinasta
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
875
728
768
801
Indeksi (2008 = 100)
100
83
88
91
Lähde: Eurostat.
(78)
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla. Vuosien 2008 ja 2009 välillä se laski merkittävästi eli 17 prosenttia, minkä jälkeen se kasvoi viisi prosenttiyksikköä vuosina 2009 ja 2010 ja vielä 3 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.
(79)
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat johdonmukaisesti alle unionin tuotannonalan myyntihintojen koko tarkastelujakson ajan. Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, vuonna 2009 talouskriisin ollessa pahimmillaan 17 prosentinkaan hinnanalennus ei auttanut Kiinasta tulevaa tuontia säilyttämään markkinaosuutta tilanteessa, jossa kulutus supistui äkillisesti ja markkinoiden toiminta hidastui merkittävästi, mutta hintojen jatkuva alittavuus seuraavina vuosina selittää Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden tasaista ja vaikuttavaa kasvua vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(80)
Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin tuotelajikohtaisiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(81)
Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos osoitti yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan jopa 25,9 prosenttia ilmaistuna prosenttiosuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.
5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
5.1. Alustavat huomautukset
(82)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(83)
Kuten 5 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää.
(84)
Mikrotalouden indikaattoreiden, kuten yksikköhinta, yksikkökohtaiset kustannukset, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja varastot, määrittämiseen käytettiin kuuden otokseen valitun unionin tuottajan toimittamia ja tarkistettuja tietoja.
(85)
Valituksen tekijän unionin kaikista orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajista toimittamien tietojen, jotka ristiintarkistettiin muista käytettävissä olevista lähteistä, ja makrotalouden indikaattoreiden, kuten unionin tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys ja tuottavuus, määrittämiseen käytettiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettuja tietoja.
5.2. Koko unionin tuotannonalaa koskevat tiedot
5.2.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(86)
Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia unionin tuotannonalasta saatavilla olevia tietoja, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia.
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Indeksi (2008 = 100)
100
77
88
86
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Indeksi (2008 = 100)
100
102
96
96
Kapasiteetin käyttöaste
75 %
56 %
68 %
67 %
Indeksi (2008 = 100)
100
75
91
90
Lähde: Valitus ja kyselyvastaukset.
(87)
Taulukosta käy ilmi, että tuotanto väheni tarkastelujaksolla 14 prosenttia. Kysynnän vähenemistä vastaavasti tuotanto laski jyrkästi vuonna 2009, minkä jälkeen se elpyi osittain vuonna 2010 ja laski taas hieman tutkimusajanjaksolla kulutuksen kasvusta huolimatta.
(88)
Tuotantokapasiteetti laski 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kapasiteetin käyttöaste seuraili tuotannon suuntausta ja laski 10 prosenttia tarkastelujakson aikana.
5.2.2. Myynnin määrä, markkinaosuus ja kasvu
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Indeksi (2008 = 100)
100
81
90
87
Markkinaosuus (tonnia)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Indeksi (2008 = 100)
100
106
104
96
Lähde: Valitus ja kyselyvastaukset.
(89)
Vuonna 2009 unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille väheni huomattavasti eli 19 prosenttia. Vuonna 2010 myyntimäärä kasvoi 9 prosenttiyksikköä mutta laski sitten 3 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.
(90)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Aluksi markkinaosuus kasvoi vuonna 2009, jonka jälkeen unionin tuotannonalan osuus pieneni vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi sen markkinaosuus oli 6 prosenttia pienempi tutkimusajanjaksolla kuin vuonna 2009; tässä yhteydessä on huomattava, että kulutus kasvoi yli 20 prosenttia samalla kaudella. Näin ollen unionin tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään kulutuksen kasvua ja hankkimaan takaisin myyntimääräänsä ja osaa aiemmin menettämästään markkinaosuudesta.
(91)
Samalla kun unionin kulutus laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla ja unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille osapuolille laski 13 prosenttia, unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 2,3 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä eli 59 prosentista 56,7 prosenttiin.
5.2.3. Työllisyys ja tuottavuus
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna)
6 790
5 953
5 723
5 428
Indeksi (2008 = 100)
100
88
84
80
Tuottavuus (tonnia/FTE)
621
545
648
672
Indeksi (2008 = 100)
100
88
104
108
Lähde: Valitus, kyselyvastaukset ja Eurofer.
(92)
Unionin tuotannonalan työllisyys noudatteli asteittain laskevaa suuntausta. Näin ollen työntekijöiden määrä (kokoaikavastaavina mitattuna) tuotannonalalla laski 20 prosenttia tarkastelujaksolla ja oli alimmillaan tutkimusajanjaksolla. Tuottavuus kuitenkin kasvoi 8 prosenttia tarkastelujakson aikana, mikä osoittaa, että tuotannonala pyrki myös järkeistämään tuotantokustannuksia.
5.3. Otokseen valittuihin unionin tuottajiin liittyvät tiedot
5.3.1. Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa
(93)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa laskivat 3 prosenttia tarkastelujaksolla. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat nousivat 23 prosenttia lisääntyvän kulutuksen ja myyntimäärien myötä mutta eivät palautuneet vuoden 2008 tasolle.
(94)
Samaan aikaan samankaltaisen tuotteen keskimääräiset tuotanto- ja myyntikustannukset kasvoivat 6 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johtui yksikkövalmistuskustannusten kohoamisesta, kun myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset yksikköä kohti laskivat 34 prosenttia.
(95)
Etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan myynnin yksikköhintojen laskun (21 prosenttia vuonna 2009) ja tähän liittyvien tappioiden jälkeen yksikköhinnat alkoivat elpyä. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan kustannukset kohosivat, ja se pystyi nostamaan hintojaan vain kohtuullisesti niiden kattamiseksi, mikä riitti vain pitämään kannattavuuden samalla tasolla vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla. Tämä johti kuitenkin markkinaosuuden pienenemiseen entisestään, koska kiinalaisen tuonnin hinnat olivat jatkuvasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat.
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Yksikköhinta EU:ssa etuyhteydettömille asiakkaille (euroa/tonni)
1 023
805
911
994
Indeksi (2008 = 100)
100
79
89
97
Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/tonni)
925
884
893
978
Indeksi (2008 = 100)
100
95
97
106
Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
5.3.2. Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Myynnin kannattavuus EU:ssa riippumattomille asiakkaille (% liikevaihdosta)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Indeksi (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Kassavirta (euroa)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeksi (2008 = 100)
100
64
46
62
Investoinnit (euroa)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeksi (2008 = 100)
100
8
22
27
Investointien tuotto
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Indeksi (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
(96)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Talouskriisin aikaan vuonna 2009 unionin tuotannonalan kannattavuus laski dramaattisesti ja tappiot olivat 13,9 prosenttia. Kannattavuus alkoi elpyä vuonna 2010, mutta kasvavat tuotantokustannukset estivät tuotannonalalla terveenä ja kestävänä pidetyn tason saavuttamista (6,7 % - ks. 156 kappale). Koko tarkastelujakson aikana kannattavuus laski 61 prosenttia.
(97)
Kassavirran suuntaus noudatteli pitkälti kannattavuuden negatiivista suuntausta. Alhaisin taso saavutettiin vuonna 2010. Myös investointien tuotto väheni 56 prosenttia (vuoden 2008 tasolta 13,8 prosentista 6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla).
(98)
Kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton kehityssuunta tarkastelujaksolla rajoitti unionin tuotannonalan kykyä investoida omaan toimintaansa ja heikensi sen kehittymistä. Unionin tuotannonala pystyi tekemään merkittäviä investointeja tarkastelujakson alussa, mutta sen jälkeen investoinnit laskivat jyrkästi vuonna 2009, ja tarkastelujaksolla laskua oli yhteensä 73 prosenttia.
(99)
Kuten edellä on esitetty, unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni, mutta sen kyky hankkia pääomaa ei vaikuttanut heikentyneen vakavasti tarkastelujaksolla.
5.3.3. Varastot
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeksi (2008 = 100)
100
83
107
112
Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
(100)
Kuuden otokseen valitun unionin tuottajan varastojen osuus oli noin 8 prosenttia tuotantomäärästä tutkimusajanjakson aikana. Loppuvarastot kasvoivat 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. On huomattava, että vaikka varastot eivät ole tuotannonalan kannalta merkittävä indikaattori, koska tuotanto tapahtuu pääasiassa tilausten perusteella, varastojen kasvu tapahtui pääasiassa vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana samaan aikaan, kun Kiinasta peräisin oleva polkumyyntituonti kasvoi voimakkaasti.
5.3.4. Työvoimakustannukset
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa, otokseen valitut EU:n tuottajat)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indeksi (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat vain 2 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä on vähemmän kuin inflaatioaste. Tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valitut tuottajat tekivät merkittäviä leikkauksia, erityisesti yleis- ja hallintokustannuksiin, ja ovat pitäneet tiukasti kiinni tehokkuudesta.
5.3.5. Käyttö ja myynti kytkösmarkkinoilla
(102)
Kuten 65 kappaleessa todetaan, orgaanisella aineella pinnoitetuille terästuotteille on EU:ssa merkittävät markkinat, jotka muodostuvat näiden tuotteiden jatkojalostuskäytöstä unionin tuotannonalalla. Näiden markkinoiden analysointia varten tarkasteltiin otokseen valittujen ja muiden unionin tuottajien kaikkia kytkösmarkkinakäytön ja etuyhteydessä oleville osapuolille suuntautuneen myynnin (kytkösmarkkinamyynti) määriä.
(103)
Todettiin, että kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti oli suunnattu yritysten itsensä tai niihin etuyhteydessä olevien yritysten harjoittamaan jatkojalostukseen niiden otokseen valittujen unionin tuottajien ryhmissä, jotka toimivat lähinnä rakennusmateriaalien alalla eli ovat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden loppukäyttäjiä.
(104)
Edellä esitetyn perusteella todettiin, että unionin tuottajien kytkösmarkkinoilla tapahtuvan käytön ja myynnin osuus oli 27 prosenttia kokonaistuotantomäärästä tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla kytkösmarkkinakäyttö ja siihen liittyvä myynti laskivat 19 prosenttia ja markkinaosuus 11 prosenttia.
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti (tonnia)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Indeksi (2008 = 100)
100
76
81
81
Markkinaosuus
22 %
22 %
20 %
19 %
Indeksi (2008 = 100)
100
100
94
89
Lähde: Valitus ja otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
(105)
Kytkösmarkkinakäytön ja -myynnin arvoa analysoitiin otokseen valittujen tuottajien toimittamien kyselylomakevastausten perusteella, jotka tarkastettiin tarkastuskäynnillä. Tutkimuksessa todettiin, että kytkösmarkkinakäytön ja -myynnin välillä ei ollut merkittävää eroa tuotteen loppukäytön osalta. Yritykset ilmoittivat kytkösmarkkinakäytöstä, kun jatkojalostustuotanto tapahtui saman oikeussubjektin sisällä, mutta kytkösmarkkinamyyntiä oli muille etuyhteydessä oleville oikeussubjekteille suuntautunut myynti, josta laskutettiin. Lisäksi hinnoittelumenetelmä sekä kytkösmarkkinakäytössä että etuyhteydessä oleville osapuolille suuntautuneessa myynnissä oli samanlainen, eli tuotteen käypä arvo (nk. cost plus -menetelmä) veloitettiin sekä etuyhteydessä olevilta yrityksiltä että otokseen valittujen yritysten sisäisiltä jatkojalostustuotantoyksiköiltä.
(106)
Näin laskettuna keskimääräinen arvo tonnilta kohosi 1 prosentin tarkastelujakson aikana ja oli 2 prosenttia alempi kuin otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti (euroa/tonni)
967
787
910
975
Indeksi (2008 = 100)
100
81
94
101
Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
(107)
Kun otetaan huomioon, että suurin osa kytkösmarkkinamyynnistä ja -käytöstä oli suunnattu unionin tuottajien tuotantoketjun loppupään rakennusmateriaalitoimintaan, kyseinen myynti ja käyttö joutui myös välillisesti alttiiksi muiden markkinatoimijoiden kilpailulle, mukaan luettuna Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti. Jatkojalostustuotannon sisäinen kysyntä riippui mahdollisuudesta myydä jatkojalostustuotteet vapailla markkinoilla, joihin polkumyyntituonti ei vaikuta. Näin ollen voidaan päätellä, että määrän ja markkinaosuuden supistuminen tarkastelujaksolla johtui Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamasta kilpailusta.
5.3.6. Aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutukset
(108)
Koska kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyynnin vastainen menettely, käytössä ei ole tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksia.
6. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus
(109)
Kaikki edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa vahvistetut ja täsmennetyt marginaalit ovat merkittävästi yli vähimmäistason. Kun otetaan lisäksi huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia EU:n markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä.
7. Vahinkoa koskevat päätelmät
(110)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit heikkenivät tai eivät kehittyneet kulutusta vastaavasti tarkastelujaksolla.
(111)
Tarkastelujaksolla, jolloin kulutus väheni, tuontimäärät Kiinasta kasvoivat jatkuvasti ja merkittävästi. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä pieneni kaikkiaan 13 prosenttia, ja sen markkinaosuus putosi 59 prosentista 56,7 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka kulutus elpyi 20 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä, vuosi kysyntään vaikuttavan talouskriisin jälkeen unionin tuotannonalan markkinaosuus oli laskemassa. Unionin tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin menetettyä markkinaosuutta, koska polkumyynnillä EU:n markkinoille tuleva tuonti Kiinasta lisääntyi merkittävästi. Matalahintainen polkumyyntituonti lisääntyi tarkastelujaksolla ja alitti jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat.
(112)
Vakavia vaikutuksia kohdistui myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen. Tästä syystä unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa ja tehdä investointeja heikkeni.
(113)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(114)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko polkumyynnillä Kiinasta tuleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Komissio tarkasteli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa samaan aikaan, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyyntituonnin aiheuttamaksi.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(115)
Tutkimus osoitti, että unionin kulutus väheni 9 prosenttia tarkastelujaksolla ja samaan aikaan Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä kasvoi rajusti, noin 49 prosenttia, samoin kuin sen markkinaosuus, joka nousi vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä 63 prosenttia eli 8,3 prosentista 13,6 prosenttiin. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille osapuolille laski 13 prosenttia ja myynnin markkinaosuus 4 prosenttia (vuoden 2008 tasolta 59 prosentista 56,7 prosenttiin tutkimusajanjaksolla).
(116)
Lisäksi talouskriisi vaikutti myös Kiinasta tulevaan tuontiin, joka laski 68 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009, mutta se elpyi hyvin nopeasti ja kasvoi 367 prosenttia tutkimusajanjakson lopussa, vaikka unionin kulutus kasvoi ainoastaan 20 prosenttia samalla kaudella. Kiinalaisen tuonnin yksikköhinnat laskivat 9 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat 25,9 prosentilla tutkimusajanjakson aikana, ja näin ollen sen markkinaosuus kasvoi vuodesta 2008 tutkimusajanjaksolle 63 prosenttia eli 13,6 prosenttiin.
(117)
Samaan aikaan eli vuodesta 2008 tutkimusajanjaksolle unionin tuottajien myyntimäärä etuyhteydettömille osapuolille laski kokonaisuudessaan 13 prosenttia. Markkinoiden elpyessä vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonala pystyi lisäämään myyntiään etuyhteydettömille osapuolille ainoastaan 8 prosenttia mutta menetti markkinaosuuttaan 9 prosenttia, minkä vuoksi se pystyi saamaan etua lisääntyneestä kulutuksesta vain vähäisessä määrin. Kiinasta tuleva tuonti sai eniten etua elpymässä olevasta kulutuksesta ja jätti muut markkinatoimijat kauas taakseen.
(118)
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat putosivat tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Vaikka hinnat olivat kohoamassa vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä sen jälkeen, kun ne olivat pudonneet jyrkästi vuonna 2009, ne olivat jatkuvasti alle unionin tuotannonalan veloittamien hintojen. Yksikköhinnat etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa laskivat ainoastaan 3 prosenttia, mikä osoittaa jonkinasteista vastustuskykyä kiinalaisen tuonnin aiheuttamalle hintapaineelle. Hinnat selvästikin pidettiin tällä tasolla alhaisempien myyntimäärien ja myynnin alhaisemman kannattavuuden kustannuksella, koska myynnin kannattavuus laski 61 prosenttia eli vuoden 2008 tasolta 6,7 prosentista 2,6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla, kun valmistuskustannukset olivat kasvussa.
(119)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin äkillinen lisääntyminen hinnoilla, jotka jatkuvasti alittavat unionin tuotannonalan hinnat, on vaikuttanut ratkaisevasti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon, joka on estänyt unionin tuotannonalaa hyödyntämästä täysimääräisesti unionin kulutuksen elpymistä.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
3.1. Kolmansista maista tuleva tuonti
Maa
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Etelä-Korea
Määrä (tonnia)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeksi (2008 = 100)
100
99
76
104
Markkinaosuus (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Indeksi (2008 = 100)
100
131
88
114
Keskimääräinen hinta
901
727
846
903
Indeksi (2008 = 100)
100
81
94
100
Intia
Määrä (tonnia)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeksi (2008 = 100)
100
93
97
88
Markkinaosuus (%)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Indeksi (2008 = 100)
100
123
112
97
Keskimääräinen hinta
932
667
773
824
Indeksi (2008 = 100)
100
72
83
88
Muut maat
Määrä (tonnia)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeksi (2008 = 100)
100
64
50
67
Markkinaosuus (%)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Indeksi (2008 = 100)
100
84
58
74
Keskimääräinen hinta
951
809
924
955
Indeksi (2008 = 100)
100
85
97
100
Kaikki kolmannet maat yhteensä Kiinaa lukuun ottamatta
Määrä (tonnia)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeksi (2008 = 100)
100
84
71
86
Markkinaosuus (%)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Indeksi (2008 = 100)
100
110
82
94
Keskimääräinen hinta
929
735
842
898
Indeksi (2008 = 100)
100
79
91
97
Lähde: Eurostat.
(120)
Kiinasta tulevan tuonnin osuus oli 56 prosenttia kaikesta tuonnista EU:hun tutkimusajanjakson aikana, ja muita maita, joista tuli merkittävästi tuontia, olivat Intian tasavalta, jäljempänä ’Intia’, (11 %) ja Etelä-Korea (19 %). Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta laski voimakkaasti, 12 prosenttia, mutta toisin kuin Kiinasta tuleva tuonti, intialainen tuonti väheni kaikkiaan 12 prosenttia tarkastelujaksolla ja sen markkinaosuus pieneni 3 prosenttia. Tuonti Etelä-Koreasta kasvoi vain 4 prosenttia, ja sen keskimääräinen hinta pysyi samalla tasolla kuin vuonna 2008. Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli 2,7 prosenttia tutkimusajanjaksolla ja Etelä-Koreasta tulevan tuonnin 4,6 prosenttia.
(121)
Muu tuonti, jonka osuus oli 14 prosenttia kokonaistuonnista, väheni 33 prosenttia, ja sen keskimääräinen hinta pysyi samalla tasolla kuin vuonna 2008.
(122)
Vaikka kaiken muun tuonnin keskimääräinen hinta oli unionin tuotannonalan hintatason alapuolella, tällä tuonnilla on vain vähäistä tai ei mitään vaikutusta. Ensinnäkään ei ole näyttöä siitä, että tuonti muista maista olisi perustunut vilpilliseen kaupankäyntiin. Toiseksi tärkeimmistä tuontimaista tulevan muun tuonnin - toisin kuin kiinalaisen tuonnin - hintataso säilyi melko vakaana koko tarkastelujakson ajan, mikä osoittaa, että unionin tuotannonala pystyy kilpailemaan menestyksekkäästi tämän tuonnin markkinasegmenteillä. Kolmanneksi tuonti muista maista heikentyi tarkastelujakson aikana ja pysyi edelleen alhaisella tasolla sekä kokonaisuudessaan että tärkeimpien vientimaiden osalta erikseen. Lisäksi muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus supistui, mikä vahvistaa sitä, että kyseinen tuonti ei ole voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle.
3.2. Unionin tuotannonalan vientitoiminta
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Vienti (Eurostat, tonnia)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indeksi (2008 = 100)
100
91
87
90
Keskihinta (euroa/tonni)
1 068
937
995
1 092
Indeksi (2008 = 100)
100
88
93
102
Otokseen valittujen unionin tuottajien vienti
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeksi (2008 = 100)
100
87
90
86
Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni)
1 086
826
984
1 132
Indeksi (2008 = 100)
100
76
91
104
Lähde: Eurostat ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.
(123)
Unionin tuotannonalan orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaisvienti kolmansiin maihin Eurostatin mukaan laski tarkastelujakson aikana 10 prosenttia. Keskimääräinen hinta on kuitenkin ollut suhteellisen korkealla tasolla ja kohosi 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Viennin osuus EU:n kokonaistuotannosta oli 17 prosenttia ja auttoi unionin tuotannonalaa saavuttamaan suurtuotannon etuja ja vähentämään tuotantokustannuksia. Näin ollen voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko ei voinut johtua sen vientitoiminnasta.
(124)
Tämä yleiskuva tulee esiin myös otokseen valittujen unionin tuottajien kolmansien maiden etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan viennin tilanteessa. Tämä vienti väheni tarkastelujaksolla 14 prosenttia, mutta myös siinä viennin yksikköhinta on ollut jatkuvasti korkeampi (keskimäärin 2-12 % vuodesta riippuen) kuin hinta EU:ssa. Viennin määrä oli vain 3 prosenttia, joten se ei ole voinut vaikuttaa EU:n markkinoilla kärsittyyn vahinkoon.
3.3. Unionin tuotannonalan oma tuonti Kiinasta
(125)
Tutkimuksen aikana väitettiin, että valituksen tekijät (niihin etuyhteydessä olevien yritysten kautta) olivat tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta itse ja että tämän tuonnin osuus oli 20-40 prosenttia kaikesta Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Näiden väitteiden tutkimisen jälkeen todettiin, että unionin tuottajat toivat tutkimusajanjaksolla vain noin 10 000 tonnia, mikä määrä vastaa suunnilleen valituksen tekijän vireillepanon yhteydessä esittämiä tietoja. Unionin tuottajiin etuyhteydessä olevien yritysten todettiin tuovan suunnilleen vastaavan määrän, jota ei perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti ole ilmoitettu. Kyseinen tuonti oli yhteensä vain noin 2-3 prosenttia kaikesta Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Näin ollen ei voida päätellä, että unionin tuotannonala olisi tuonut Kiinasta sellaisia määriä ja sellaisella tavalla, että tuonti 1) kyseenalaistaisi sen aseman unionin tuottajina perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai 2) aiheuttaisi sille itselleen vahinkoa. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
3.4. Käyttö ja myynti kytkösmarkkinoilla
(126)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli sen sitoutuminen rakennusmateriaaleja (esim. kerroslevyt, trapetsilevyt) tuottavaan jatkojalostustoimintaan - joko suoraan tai yritysryhmien sisällä etuyhteydessä olevien yritysten kautta. Erityisesti väitettiin, että unionin tuotannonala toimitti orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita omille jatkojalostusyrityksilleen alhaisempaan hintaan kuin etuyhteydettömille yrityksille, joten se ”tuki” niitä yritysryhmän sisällä ja mahdollisti sen, että ne pystyivät alittamaan kilpailijoidensa hinnat jatkojalostussegmentillä.
(127)
Kytkösmarkkinakäytön ja -myynnin keskimääräinen arvo tonnia kohti oli vain 2 prosenttia alempi kuin myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille tutkimusajanjaksolla, kuten 102-107 kappaleessa todettiin. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että polkumyyntituonnin aiheuttama epäterve kilpailu vaikutti todennäköisesti epäsuorasti myös kytkösmarkkinakäyttöön ja -myyntiin. Jos unionin tuottajien jatkojalostusliiketoiminta olisi saanut jotakin etua, kuten väitettiin, sen olisi pitänyt näkyä tämän vahinkoindikaattorin kehityksessä. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
3.5. Talouskriisi
(128)
Talouskriisi ja sen vaikutukset rakennusalaan selittävät ainakin osittain kysynnän supistumista ja hintapaineita tarkastelujaksolla. Kuten edellä mainittiin, vuonna 2009 kulutus supistui 24 prosenttia. Markkinoiden elpyminen alkoi kuitenkin vuonna 2010, ja tutkimusajanjakson loppuun mennessä kulutus kasvoi 20 prosenttia.
(129)
Vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissä on kuitenkin erotettu toisistaan markkinoiden romahtaminen vuonna 2009 ja sen jälkeinen toipuminen vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle. Vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissä kävi selvästi ilmi, että Kiinasta tulevassa tuonnissa hyödynnettiin täysimääräisesti kulutuksen elpymistä ja lisäksi alitettiin jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat ja näin muutettiin kaikkien toimijoiden tasavertaiset mahdollisuudet toipua pudotuksesta jatkuvaksi säilymistaisteluksi.
3.6. Rakenteellinen ylikapasiteetti
(130)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle - josta suurin osa on vertikaalisesti integroituneita teräksen tuottajia - aiheutuneen vahingon syynä ei ole Kiinasta tuleva tuonti vaan kyseessä ovat EU:n terästeollisuuden rakenteelliset ongelmat kuten liikakapasiteetti. Lisäksi väitettiin, että terästeollisuuden keskittäminen, joka tapahtui ennen tarkastelujaksoa, johti ylikapasiteettiin, ja että mahdollisesti aiheutunut vahinko oli seurausta liian monista tuotantolaitoksista.
(131)
On totta, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotanto on pääomavaltaista, ja tuotannonalalla on suhteellisen korkeat kiinteät kustannukset. Ei kuitenkaan voida päätellä, että terästeollisuuden vakauttaminen, joka toteutettiin ennen tarkastelujaksoa, olisi johtanut ylikapasiteettiin. Tiedot osoittavat, että kokonaiskapasiteetti kasvoi hieman vuonna 2009, minkä jälkeen tuotannonala vähensi kapasiteettiaan vuonna 2010 ja jälleen tutkimusajanjaksolla. Kapasiteetti tutkimusajanjaksolla oli alhaisemmalla tasolla kuin tosiasiallinen kulutus vuonna 2008, joka oli vuosi ennen kuin talouskriisin vaikutukset tuntuivat täysimääräisesti. Kulutus EU:ssa ei ole vielä palautunut vuoden 2008 tasolla.
(132)
Lisäksi tutkimuksessa havaittiin, että ylikapasiteetin kielteiset vaikutukset kohdistuvat vain erittäin vähäisessä määrin orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden EU:n tuottajiin. Ensinnäkin tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala on selvästi pyrkinyt pitämään yllä tehokkuutta - myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia alennettiin merkittävästi eli 34 prosenttia ja tuottavuus kasvoi 8 prosenttia koko tuotannonalan ja 6 prosenttia otokseen valittujen yritysten osalta. Toiseksi tuotantolinjoihin tehdyt jatkuvat investoinnit ja joustavuus niiden käytössä myös muiden tuotteiden tuotantoon auttoivat suurtuotannon etujen saavuttamisessa ja kiinteiden kustannusten vähentämisessä. Näin ollen kun otokseen valittujen yritysten kapasiteetin käyttöaste laski 18 prosenttia tarkastelujaksolla, keskimääräiset tuotantokustannukset kasvoivat vain 9 prosenttia, mikä sisältää myös raaka-ainekustannukset. Näin ollen ei voida päätellä, että ylikapasiteetti olisi poistanut syy-yhteyden. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(133)
Edellä on osoitettu, että Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla, etenkin vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kyseisen tuonnin todettiin myös tapahtuneen jatkuvasti unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla, erityisesti tutkimusajanjaksolla.
(134)
Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan polkumyynnin määrän ja markkinaosuuden kasvu tapahtui samanaikaisesti unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Tilanne heikkeni tutkimusajanjaksolla, jolloin kulutuksen elpymisestä huolimatta unionin tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin menettämiään markkinaosuuksia ja kannattavuus ja muut taloudelliset indikaattorit (kuten kassavirta ja investointien tuotto) polkivat samalla tasolla kuin vuonna 2010 ja työllisyys oli heikoimmillaan.
(135)
Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
(136)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. UNIONIN ETU
1. Alustavat huomautukset
(137)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntituontia koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä todeta, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut.
2. Unionin tuotannonalan etu
(138)
Koko unionin tuotannonala koostuu 22:sta tiedossa olevasta tuottajasta, jotka Euroferin mukaan edustavat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden koko unionin tuotantoa. Tuottajat sijaitsevat unionin eri jäsenvaltioissa ja työllistävät suoraan yli 5 400 henkeä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyen.
(139)
Yksikään tuottajista ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa. Kuten edellä makrotaloudellisten indikaattoreiden yhteydessä osoitetaan, koko EU:n tuotannonalan tilanne heikkeni ja polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti siihen kielteisesti.
(140)
Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että kaikkien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Varsinkin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien taloudelliseen tulokseen liittyvät indikaattorit, kuten kannattavuus ja investointien tuotto, olivat erityisen negatiivisia. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee erittäin todennäköisesti edelleen.
(141)
Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille oikeudenmukaiset kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden hinnat sellaisiksi, että niissä tulevat esiin eri komponenttien kustannukset ja markkinaolosuhteet. Voidaan olettaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä parantaisi sen taloudellista tilannetta ja kannattavuutta.
(142)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa markkinaosuuden vielä hupenevan ja unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkenevän. Tämä olisi kestämätöntä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. On myös todennäköistä, että jotkin yksittäiset tuottajat joutuisivat sulkemaan tuotantolaitoksensa, koska ne ovat olleet erittäin tappiollisia tarkastelujakson aikana. Aiheutuneiden tappioiden ja tarkastelujakson alussa tuotantoon tehtyjen suurten investointien vuoksi voidaan olettaa, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, useimmat unionin tuottajista eivät pysty saamaan investointejaan takaisin.
(143)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.
3. Käyttäjien ja tuojien etu
(144)
Kuten 10 kappaleessa mainitaan, viisi tuojaa ilmoittautui mutta ainoastaan kaksi vastasi kyselylomakkeeseen. Valituksessa luetelluista noin 100 käyttäjästä 19 ilmaisi olevansa kiinnostunut menettelystä. Kymmenen yritystä toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen.
(145)
Aktiivisimmat käyttäjät ja tuojat ovat toimittaneet yhteisiä kirjallisia huomautuksia, ja tutkimuksen aikana järjestettiin useita kuulemisia. Niiden keskeiset väitteet toimenpiteiden käyttöönotosta analysoidaan seuraavassa.
3.1. Kilpailu EU:n markkinoille
(146)
Väitettiin, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden EU:n markkinat eivät ole riittävän kilpailukykyiset ja että Kiinasta peräisin oleva tuonti on tarpeen, jotta orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita tuovilla ja käyttävillä yrityksillä on enemmän neuvotteluvoimaa. Lisäksi esitettiin, että unionin tuotannonala on osallisena oligopolistisissa järjestelyissä markkinoiden hallitsemiseksi. Alustavan vaiheen tutkimus ei vahvistanut näitä väitteitä, vaan siinä havaittiin, että unionin tuottajat kilpailevat samoilla markkinoilla ja myyvät usein samoille asiakkaille tai toistensa rakennusalan yrityksille. Koska ei esitetty muuta näyttöä, kuin kuulopuheisiin perustuvia valituksia vaikeuksista hintaneuvotteluissa, ja koska valituksen tehneiden viiden unionin tuottajaryhmän lisäksi EU:ssa toimii 11 muuta orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajaa, joista jotkin ovat erittäin suuria, ja koska muita tuontilähteitä on monia, väite ei vaikuta perustellulta, ja se hylätään alustavasti.
3.2. Riittämätön tarjonta
(147)
Väitettiin myös, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönoton seurauksena EU:n markkinoilla olisi puutetta orgaanisella aineella pinnoitetuista terästuotteista. Kun kuitenkin otetaan huomioon edellä kuvattu tarjontalähteiden monipuolisuus sekä unionin tuotannonalan vapaa tuotantokapasiteetti, tällaista puutetta ei pidetä todennäköisenä. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
3.3. Käyttäjien ja tuojien etuja koskevat päätelmät
(148)
Kymmenen yhteistyössä toimineen käyttäjän osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 7 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikilla käyttäjillä oli useita hankintalähteitä. Niiden orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden ostot Kiinasta olivat kesimäärin noin 15 prosenttia niiden kokonaisostoista; lisäksi todettiin, että suurimmat määrät hankittiin EU:n tuottajilta (73 %) ja 12 prosenttia tuotiin muista kolmansista maista. Koska tarkasteltavana oleva tuote on erittäin standardoitu, asiakassuhteen merkitys ole kovinkaan suuri, ja sekä käyttäjät että tuojat voivat tuotteen laadun puolesta vaihtaa hankintalähdettä varsin helposti.
(149)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki yhteistyössä toimivat käyttäjät yhtä lukuun ottamatta olivat kannattavia sektorilla, jolla tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään, ja niiden kannattavuus tutkimusajanjakson aikana oli 1-13 prosenttia yrityksestä riippuen. Näiden yritysten kannattavuus ei myöskään riippunut olennaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta.
(150)
Ehdotettujen toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta arvioitiin kyselylomakevastausten perusteella. Vaikka olettamukseksi otettaisiin epätodennäköinen kaikkein epäedullisin tilanne yhteistyössä toimineiden käyttäjien kannalta eli se, että hintojen nousua ei voitaisi siirtää asiakkaille ja niiden olisi pakko tuoda Kiinasta edelleen samoja määriä, tullin vaikutuksesta niiden tuotantokustannukset kasvaisivat 1-5 prosenttia ja kannattavuus laskisi 1-2,8 prosenttiyksikköä suuriman osan tuonnista osalta ja noin 4 prosenttiyksikköä jäännöstullilla tapahtuvan tuonnin osalta. Todennäköisemmältä kuitenkin vaikuttaa tilanne, jossa vaikutus on huomattavasti vähäisempi kuin tässä, sillä Kiinasta tuleva tuonti edustaa melko pientä osaa käyttäjien liiketoiminnasta, ja on odotettavissa, että polkumyyntitoimenpiteistä johtuva kustannusten kohoaminen on suhteellisen helppo siirtää asiakkaiden maksettavaksi. Kun vielä otetaan huomioon, että monien EU:n tuottajien lisäksi käytettävissä on useita vaihtoehtoisia tuontilähteitä, joihin ei sovelleta toimenpiteitä (esim. Intia ja Etelä-Korea), on odotettavissa, että toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen markkinahinnoissa otetaan huomioon nämä tekijät.
(151)
Kahden yhteistyössä toimineen tuojan osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli noin 6 prosenttia tutkimusajanjaksolla; tarkkaa määrää ei ole esitetty perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. Samoin kuin käyttäjillä myös tuojilla on eri hankintalähteitä Kiinan lisäksi. Lisäksi todettiin, että toimenpiteet vaikuttaisivat todennäköisesti enemmän tuojien kuin käyttäjien kannattavuuteen, jos ne noudattaisivat samaa tuontimallia kuin tutkimusajanjakson aikana. Käytännössä kuitenkin sekä tuojat että kauppiaat ovat yleensä vieläkin joustavampia kuin käyttäjät, ja ne ryhtyisivät todennäköisesti ensimmäisinä käyttämään vaihtoehtoisia hankintalähteitä.
(152)
Tässä yhteydessä olisi myös otettava huomioon, että osa edusta, jonka käyttäjät ja tuojat saavat Kiinasta tulevasta tuonnista, johtuu kiinalasten viejien harjoittamasta ja mahdollistamasta epäreilusta hintasyrjinnästä eikä luonnollisesta kilpailuedusta. Näin ollen tasapuolisten toimintaedellytysten palauttaminen EU:n markkinoille - korjaamalla polkumyyntituonnista aiheutuva kaupan vääristyminen - mahdollistaa itse asiassa sen, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden markkinat voivat palata terveeseen, markkinatalouspohjaiseen toimintaan ja hintakehitykseen, asettamatta epäedulliseen asemaan muita toimijoita (käyttäjiä, tuottajia, loppukäyttäjiä), jotka eivät pysty saamaan välittömästi hyötyä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(153)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.
G. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(154)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.
(155)
Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(156)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voi kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tällaisella tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka olisi voitu saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, olisi perustuttava vuoteen 2008, jolloin kiinalaista tuontia oli vähemmän unionin markkinoilla. Näin ollen katsotaan, että 6,7 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä.
(157)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 6,7 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(158)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, johon oli tehty tarvittavat oikaisut tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina vertailtujen tuotelajien tuonnin keskimääräisestä CIF-kokonaisarvosta.
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(159)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina, alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(160)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(161)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (7), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(162)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
(163)
Edellä esitetyn perusteella vahvistettu polkumyynti- ja vahinkomarginaali sekä väliaikainen tulli ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Väliaikainen tulli
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd ja Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China and Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Kaikki muut yritykset
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(164)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70 (Taric-koodit 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ja 7226997091) luokiteltavia tiettyjä orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita eli seostamattomasta teräksestä ja seosteräksestä (ruostumatonta terästä lukuun ottamatta) valmistettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita, jotka on maalattu, lakattu tai muovipinnoitettu ainakin yhdeltä puolelta, lukuun ottamatta niin kutsuttuja kerroslevyjä, joita käytetään rakentamisessa ja jotka koostuvat kahdesta ulkopintana toimivasta metallilevystä, joiden välissä oleva eristemateriaali toimii vakauttajana, sekä lukuun ottamatta tuotteita, joissa on sinkkipölyä sisältävä loppupinnoitus (sinkkiä runsaasti sisältävä maali, jonka painosta vähintään 70 prosenttia on sinkkiä).
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli
Taric-lisäkoodi
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Kaikki muut yritykset
57,8 %
B999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn väliaikaisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
5. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, sekä esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2012.