NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1300/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1084/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 177 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 174 prvního pododstavce Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen "Smlouva o fungování EU") má Unie rozvíjet a prosazovat svou činnost vedoucí k posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Fond soudržnosti, který se zřizuje tímto nařízením, by proto měl poskytovat finanční příspěvky na projekty ve sféře životního prostředí a transevropských sítí v oblasti dopravní infrastruktury.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) obsahuje společná ustanovení týkající se Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu. Uvedené nařízení vytváří nový rámec pro evropské strukturální a investiční fondy, včetně Fondu soudržnosti. Je proto nezbytné upřesnit úkoly Fondu soudržnosti ve vztahu k uvedenému rámci a ve vztahu k účelu, který Fondu soudržnosti určuje Smlouva o fungování EU.
(3)
Měla by být stanovena zvláštní ustanovení ohledně druhu činností, které lze podporovat prostřednictvím Fondu soudržnosti s cílem přispět k investičním prioritám v rámci tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013.
(4)
Unie by měla mít možnost prostřednictvím Fondu soudržnosti přispívat na opatření k sledování svých cílů v oblasti životního prostředí podle článků 11 a 191 Smlouvy o fungování EU, a to na energetickou účinnost a obnovitelné zdroje energie, a na opatření v odvětví dopravy, mimo transevropské sítě, v železniční, říční a námořní dopravě, v systémech intermodální dopravy a jejich vzájemné interoperability, v řízení silniční, námořní a letecké dopravy, v ekologické městské dopravě a ve veřejné hromadné dopravě.
(5)
Je třeba připomenout, že navzdory tomu, že z opatření přijatých na základě čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování EU vyplývají náklady, které veřejné orgány některého členského státu považují za nepřiměřené, a navzdory tomu, že je poskytována finanční podpora z Fondu soudržnosti podle čl. 192 odst. 5 Smlouvy o fungování EU, uplatňuje se zásada „znečišťovatel platí“.
(6)
Projekty v oblasti transevropských dopravních sítí (dále jen „TEN-T“) podporované Fondem soudržnosti mají respektovat hlavní směry stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (4).Za účelem soustředění úsilí tímto směrem by měla být dána přednost projektům společného zájmu vymezeným uvedeným nařízením.
(7)
Investice k dosažení snížení emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (5) by neměly být způsobilé k získání podpory z Fondu soudržnosti, neboť již mají finanční prospěch z uplatňování uvedené směrnice. Toto vyloučení by nemělo omezit možnost využití Fondu soudržnosti na podporu činností, jež nejsou uvedeny v příloze I směrnice 2003/87/ES, i kdyby tyto činnosti byly prováděny týmiž hospodářskými subjekty a zahrnovaly činnosti, jako jsou investice do energetické účinnosti u kombinované výroby tepla a elektřiny a u sítí dálkového vytápění, inteligentních systémů pro rozvod, skladování a přepravu energie, opatření zaměřených na snížení znečištění ovzduší, a i kdyby jedním z nepřímých účinků takových aktivit bylo snížení emisí skleníkových plynů nebo byly uvedeny v národním plánu podle směrnice 2003/87/ES.
(8)
Investice do bydlení jiné než takové, které se vztahují k podpoře energetické účinnosti nebo využívání obnovitelných zdrojů energie, nemohou být způsobilé k získání podpory z Fondu soudržnosti, jelikož nespadají do působnosti podpory Fondu soudržnosti definované ve Smlouvě o fungování EU.
(9)
Aby se urychlil rozvoj dopravní infrastruktury v Unii, měl by Fond soudržnosti podporovat projekty dopravní infrastruktury s evropskou přidanou hodnotou, které jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (6), celkovou částkou 10 000 000 000 EUR. Poskytování podpory z Fondu soudržnosti na tyto projekty by mělo být v souladu s pravidly stanovenými v čl. 92 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013. V souladu s nařízením (EU) č. 1316/2013 by podpora měla být dostupná pouze členským státům, jež jsou způsobilé čerpat finanční prostředky z Fondu soudržnosti, přičemž se použije míra spolufinancování platná pro uvedený fond.
(10)
Je důležité zajistit, aby při podpoře investic do řízení rizik byla zohledněna konkrétní rizika na regionální, přeshraniční a nadnárodní úrovni.
(11)
Je třeba zajistit doplňkovost a součinnost zásahů podporovaných Fondem soudržnosti, EFRR, cílem Evropské územní spolupráce a nástrojem pro propojení Evropy, aby se předešlo zdvojování úsilí a zajistilo se optimální propojení různých typů infrastruktury na místní, regionální a celostátní úrovni a v rámci Unie.
(12)
V zájmu řešení specifických potřeb Fondu soudržnosti a v souladu se strategií Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění je v rámci každého z tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013 nezbytné stanovit zvláštní opatření týkající se Fondu soudržnosti jako "investiční priority". Tyto investiční priority by měly stanovit podrobné, vzájemně se nevylučující cíle, ke kterým má Fond soudržnosti přispět. Takové investiční priority by měly tvořit základ pro vymezení zvláštních cílů v rámci operačních programů, jež zohlední potřeby a charakteristiky dané programové oblasti. V zájmu zvýšení flexibility a snížení administrativní zátěže pomocí společné realizace by měly být v rámci odpovídajících tematických cílů sladěny investiční priority EFRR a Fondu soudržnosti.
(13)
V příloze tohoto nařízení by měl být stanoven společný soubor ukazatelů výstupů umožňujících posoudit celkový pokrok na úrovni Unie při provádění operačních programů. Uvedené ukazatele by měly odpovídat investiční prioritě a druhu činnosti podporované v souladu s tímto nařízením a s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Společné ukazatele výstupů by měly být doplněny specifickými ukazateli výsledků pro jednotlivé programy a případně specifickými ukazateli výstupů pro jednotlivé programy.
(14)
Za účelem pozměnění tohoto nařízení ve vztahu k jiným než podstatným prvkům by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů stanoveného v příloze I tohoto nařízení. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(15)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie v zájmu podporování udržitelného rozvoje, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů a omezenosti finančních prostředků členských států a regionů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení daného cíle,
(16)
Jelikož toto nařízení nahrazuje nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 (7), mělo by být uvedené nařízení zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1084/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc použije ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly použít na uvedenou pomoc nebo na dotyčné operace i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1084/2006 by měly zůstat v platnosti.
(17)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování jím stanovených opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zřízení Fondu soudržnosti a předmět
1. Zřizuje se Fond soudržnosti za účelem posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie v zájmu podpory udržitelného rozvoje.
2. Toto nařízení stanoví úlohu Fondu soudržnosti a rozsah jeho podpory s ohledem na cíl „Investice pro růst a zaměstnanost“ uvedený v článku 89 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 2
Rozsah podpory z Fondu soudržnosti
1. Fond soudržnosti zároveň se zajištěním odpovídající rovnováhy a s přihlédnutím ke specifickým potřebám každého členského státu z hlediska investic a infrastruktury podporuje:
a)
investice do životního prostředí včetně oblastí souvisejících s udržitelným rozvojem a energetikou, které představují přínos pro životní prostředí;
b)
TEN-T v souladu s hlavními směry přijatými nařízením (EU) č. 1315/2013;
c)
technickou pomoc.
2. Fond soudržnosti nepodporuje:
a)
vyřazování jaderných elektráren z provozu nebo jejich výstavbu;
b)
investice, jejichž cílem je snižování emisí skleníkových plynů pocházejících z činností, které jsou uvedené v příloze I směrnice 2003/87/ES;
c)
investice do bytové výstavby, pokud se nevztahují k podpoře energetické účinnosti nebo využívání energie z obnovitelných zdrojů;
d)
výrobu, zpracování a uvádění tabáku a tabákových výrobků na trh;
e)
podniky v obtížích podle definice v předpisech Unie pro státní podporu;
f)
investice do letištní infrastruktury, které nesouvisí s ochranou životního prostředí nebo nejsou doprovázeny investicemi potřebnými k omezení či snížení jejich negativního dopadu na životní prostředí.
Článek 3
Podpora z Fondu soudržnosti pro projekty dopravní infrastruktury v rámci nástroje pro propojení Evropy
Fond soudržnosti podporuje projekty v oblasti dopravní infrastruktury, které mají evropskou přidanou hodnotu, stanovené nařízením (EU) č. 1316/2013 částkou 10 000 000 000 EUR v souladu s čl. 92 odst.6 nařízení (EU) č. 1303./2013.
Článek4
Investiční priority
V souladu s rozvojovými potřebami a růstovým potenciálem uvedenými v čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1303/2013, a vymezenými v dohodě o partnerství podporuje Fond soudržnosti následující investiční priority v rámci tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci uvedeného nařízení:
a)
podporování přechodu na nízkouhlíkové hospodářství ve všech odvětvích:
i)
podporou výroby a distribuce energie pocházející z obnovitelných zdrojů;
ii)
podporou energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů v podnicích;
iii)
podporou energetické účinnosti, inteligentních systémů hospodaření s energií a využívání energie z obnovitelných zdrojů ve veřejných infrastrukturách, mimo jiné ve veřejných budovách a v oblasti bydlení;
iv)
rozvojem a zaváděním inteligentních distribučních soustav, jež fungují na hladině nízkého a středního napětí;
v)
podporou nízkouhlíkových strategií pro všechny typy oblastí, zejména městské oblasti, včetně podpory udržitelné městské multimodální mobility a příslušných adaptačních opatření pro zmírnění změny klimatu;
vi)
podporou využívání vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny na základě poptávky po užitečném teple;
b)
podporování přizpůsobení se změně klimatu, předcházení rizikům a řízení rizik:
i)
podporou investic na přizpůsobení se změně klimatu, včetně přístupů na základě ekosystémů;
ii)
podporou investic zaměřených na řešení konkrétních rizik, zajištěním odolnosti vůči katastrofám a vývojem systémů pro zvládání katastrof;
c)
zachování a ochrana životního prostředí a podporování účinného využívání zdrojů:
i)
investicemi do odpadového hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
ii)
investicemi do vodního hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
iii)
ochranou a obnovou biologické rozmanitosti a půdy a podporou ekosystémových služeb, mimo jiné prostřednictvím sítě Natura 2000 a ekologických infrastruktur;
iv)
přijímáním opatření ke zlepšování městského prostředí, revitalizaci měst, regeneraci a dekontaminaci dříve zastavěných území (brownfields) (včetně bývalých vojenských oblastí), snížení znečištění ovzduší a podporou opatření ke snížení hluku;
d)
podporování udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách:
i)
podporou multimodálního jednotného evropského dopravního prostoru prostřednictvím investic do TEN-T;
ii)
rozvojem a zlepšováním dopravních systémů šetrnějších k životnímu prostředí, včetně systémů s nízkou hlučností, a nízkouhlíkových dopravních systémů, včetně vnitrozemské a námořní lodní dopravy, přístavů, multimodálních spojů a letištní infrastruktury s cílem podporovat udržitelnou regionální a místní mobilitu;
iii)
rozvojem a obnovou komplexních, vysoce kvalitních a interoperabilních železničních systémů a podporou opatření na snižování hluku;
e)
zlepšování institucionální kapacity veřejných orgánů a zúčastněných subjektů a účinné veřejné správy prostřednictvím opatření na posilování institucionální kapacity a účinné veřejné správy a veřejných služeb souvisejících s prováděním Fondu soudržnosti.
Článek 5
Ukazatele
1. Společné ukazatele výstupů stanovené v příloze I tohoto nařízení, ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a případně ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4 a čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) a písm. c) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro společné ukazatele výstupů a ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se stanoví výchozí hodnota na nule. Kumulované kvantifikované cílové hodnoty uvedených ukazatelů se stanoví pro rok 2023.
3. Pro ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy, které se týkají investičních priorit, se stanoví výchozí hodnoty na základě posledních dostupných údajů a cílové hodnoty se stanoví pro rok 2023. Cílové hodnoty mohou být vyjádřeny kvantitativně nebo kvalitativně.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 7, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů uvedeného v příloze I s cílem provádět v odůvodněných případech úpravy k zajištění účinného posouzení pokroku dosaženého v provádění operačního programu.
Článek 6
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1084/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž použijí na uvedenou pomoc nebo na dotyčné operace i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Pro účely tohoto odstavce zahrnuje pomoc operační programy a velké projekty.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1084/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 7
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 4 je svěřena Komisi od 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 8
Zrušení
Aniž je dotčen článek 6 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1084/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
Článek 9
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem 177 Smlouvy o fungování EU.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1300/2013,
annettu 17 päivänä joulukuuta 2013,
koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan toisen kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi. Tällä asetuksella perustettavalla koheesiorahastolla olisi sen vuoksi osallistuttava ympäristöalan hankkeiden ja Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden rahoittamiseen liikenneinfrastruktuurin alalla.
(2)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (3) annetaan Euroopan aluekehitysrahastolle (EAKR), Euroopan sosiaalirahastolle (ESR), koheesiorahastolle, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastolle sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahastolle yhteiset säännökset. Tuossa asetuksessa ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, mukaan lukien koheesiorahasto, koskevat uudet puitteet. Sen vuoksi on tarpeen määritellä koheesiorahaston tehtävät näiden puitteiden ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa koheesiorahastolle osoitetun tavoitteen osalta.
(3)
Olisi annettava erityiset säännökset siitä, minkä tyyppisiä toimia koheesiorahastosta voidaan tukea, jotta edistetään asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 vahvistettujen temaattisten tavoitteiden mukaisia investointiprioriteetteja.
(4)
Unionin olisi voitava osallistua koheesiorahaston välityksellä toimiin, joiden tarkoituksena on saavuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 11 ja 191 artiklan mukaisesti unionin ympäristötavoitteet, eli energiatehokkuus ja uusiutuva energia, sekä toimiin, jotka koskevat Euroopan laajuisiin verkkoihin liittymättömillä liikenteen aloilla rautatie-, joki- ja meriliikennettä, intermodaalisia liikennejärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta, maantie-, meri- ja lentoliikenteen hallintaa, puhdasta kaupunkiliikennettä ja julkista liikennettä.
(5)
Olisi huomioitava, että jos Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohtaan perustuviin toimiin liittyy kustannuksia, joiden katsotaan olevan jäsenvaltion viranomaisille kohtuuttomia, ja jos koheesiorahaston rahoitustukea myönnetään mainitun sopimuksen 192 artiklan 5 kohdan mukaisesti, sovelletaan joka tapauksessa saastuttaja maksaa -periaatetta.
(6)
Euroopan laajuisia liikenneverkkoja (TEN-T) koskevien koheesiorahastosta tuettavien hankkeiden olisi oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1315/2013 (4) vahvistettujen suuntaviivojen mukaisia. Toimien keskittämiseksi tältä osin olisi etusijalle asetettava yhteistä etua koskevat hankkeet, siten kuin ne on määritelty mainitussa asetuksessa.
(7)
Koheesiorahastosta ei olisi myönnettävä tukea investointeihin, joilla pyritään vähentämään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (5) liitteessä I luetelluista toiminnoista aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä, koska ne saavat jo taloudellista tukea mainitun direktiivin soveltamisesta. Tämä tuen ulkopuolelle jättäminen ei saisi rajoittaa mahdollisuutta käyttää koheesiorahastoa tukemaan toimia, joita ei ole lueteltu direktiivin 2003/87/EY liitteessä I, vaikka samat talouden toimijat toteuttaisivat näitä toimia, joita voivat olla energiatehokkuusinvestoinnit lämmön ja sähkön yhteistuotantoon ja kaukolämpöverkkoihin, älykkäät energian jakelu-, varastointi- ja siirtojärjestelmät ja ilman pilaantumisen vähentämistoimet, vaikka kasvihuonekaasupäästöjen väheneminen on yksi tällaisten toimien välillisistä vaikutuksista tai vaikka ne on lueteltu direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetussa kansallisessa suunnitelmassa.
(8)
Koheesiorahastosta ei voida myöntää tukea asuntoinvestoinneille, lukuun ottamatta energiatehokkuuden ja uusiutuvien energiamuotojen käytön edistämiseen liittyviä investointeja, koska ne eivät kuulu koheesiorahaston tuen soveltamisalaan siten kuin se on määritelty Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa.
(9)
Koko unionin liikenneinfrastruktuurin kehittämisen vauhdittamiseksi koheesiorahastosta olisi tuettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1316/2013 (6) mukaisia eurooppalaista lisäarvoa tuottavia liikenneinfrastruktuurihankkeita 10 000 000 000 euron kokonaismäärällä. Koheesiorahastosta näihin hankkeisiin myönnettävässä tuessa olisi noudatettava asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 artiklan 6 kohdassa vahvistettuja sääntöjä. Asetuksen (EU) N:o 1316/2013 mukaisesti tukea olisi myönnettävä ainoastaan jäsenvaltioille, jotka voivat saada rahoitusta koheesiorahastosta, tähän rahastoon sovellettavien osarahoitusosuuksien mukaisesti.
(10)
On tärkeää varmistaa, että riskinhallintainvestointeja edistettäessä otetaan huomioon alueellisen, rajat ylittävän ja valtioiden välisen tason erityisriskit.
(11)
Olisi varmistettava, että koheesiorahastosta, EAKR:stä, Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta ja Verkkojen Eurooppa -välineestä tuetut toimet täydentävät toisiaan ja tuottavat synergiaetuja, jotta vältetään toimien päällekkäisyys ja taataan, että erityyppiset infrastruktuurit kytkeytyvät toisiinsa parhaalla mahdollisella tavalla paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla koko unionissa.
(12)
Jotta voidaan ottaa huomioon koheesiorahaston erityistarpeet sekä älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävä unionin strategia, on tarpeen määrittää kunkin asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 säädetyn temaattisen tavoitteen osalta 'investointiprioriteetteina' toimet, jotka toteutetaan nimenomaisesti koheesiorahastosta. Näissä investointiprioriteeteissa olisi esitettävä yksityiskohtaiset tavoitteet, jotka eivät ole toisiaan poissulkevia ja joiden saavuttamiseen koheesiorahasto osaltaan vaikuttaa. Tällaisten investointiprioriteettien olisi muodostettava perusta toimenpideohjelmien sellaisten erityistavoitteiden määrittelylle, joissa otetaan huomioon ohjelma-alueen tarpeet ja ominaispiirteet. Joustavuuden lisäämiseksi ja hallinnollisen taakan keventämiseksi yhteisen täytäntöönpanon avulla olisi EAKR:n ja koheesiorahaston vastaavien temaattisten tavoitteiden mukaiset investointiprioriteetit yhtenäistettävä.
(13)
Tämän asetuksen liitteessä olisi vahvistettava yhteiset tuotosindikaattorit, joilla arvioidaan toimenpideohjelmien täytäntöönpanon kokonaisedistystä unionin tasolla. Näiden indikaattorien olisi vastattava tämän asetuksen ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 asiaa koskevien säännösten mukaisesti tuettavaa investointiprioriteettia ja tuettavan toimenpiteen tyyppiä. Näitä yhteisiä tuotosindikaattoreita olisi täydennettävä ohjelmakohtaisilla tulosindikaattoreilla ja soveltuvin osin ohjelmakohtaisilla tuotosindikaattoreilla.
(14)
Tämän asetuksen tiettyjen, muiden kuin sen keskeisten osien muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen liitteessä I vahvistetun yhteisten tuotosindikaattoreiden luettelon muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(15)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen kestävän kehityksen edistämiseksi, vaan se voidaan eri alueiden välisten kehityserojen sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyden sekä jäsenvaltioiden ja alueiden rahoitusvarojen rajallisuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(16)
Koska tällä asetuksella korvataan neuvoston asetus (EY) N:o 1084/2006 (7), tuo asetus olisi kumottava. Tämä asetus ei kuitenkaan saisi vaikuttaa sellaisen tuen jatkamiseen tai muuttamiseen, jonka komissio on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1084/2006 tai muun, 31 päivänä joulukuuta 2013 asianomaiseen tukeen sovellettavan lainsäädännön perusteella. Mainittua asetusta tai muuta tuollaista sovellettavaa lainsäädäntöä olisi siten 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen sovellettava edelleen kyseiseen tukeen tai kyseisiin hankkeisiin niiden päättymiseen saakka. Asetuksen (EY) N:o 1084/2006 mukaisesti tehtyjen tai hyväksyttyjen tukihakemusten olisi pysyttävä voimassa.
(17)
Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Koheesiorahaston perustaminen ja kohde
1. Perustetaan koheesiorahasto, jonka tarkoituksena on unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen kestävän kehityksen edistämiseksi.
2. Tässä asetuksessa vahvistetaan koheesiorahaston tehtävät ja koheesiorahastosta asetuksen (EU) N:o 1303/2013 89 artiklassa tarkoitettuun Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteeseen osoitetun tuen laajuus.
2 artikla
Koheesiorahaston tuen laajuus
1. Koheesiorahastosta tuetaan seuraavia kohteita siten, että varmistetaan asianmukainen tasapaino ja otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion erityiset investointi- ja infrastruktuuritarpeet:
a)
ympäristöinvestoinnit, myös kestävään kehitykseen ja energiaan liittyvillä aloilla, joilla on nähtävissä ympäristöhyötyjä;
b)
Euroopan laajuiset liikenneverkot (TEN-T), asetuksen (EU) N:o 1315/2013 nojalla hyväksyttyjen suuntaviivojen mukaisesti;
c)
tekninen tuki.
2. Koheesiorahastosta ei tueta
a)
ydinvoimaloiden käytöstä poistoa tai rakentamista;
b)
investointeja direktiivin 2003/87/EY liitteessä I luetelluista toiminnoista aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämiseksi;
c)
asuntoinvestointeja, elleivät ne liity energiatehokkuuden ja uusiutuvien energiamuotojen käytön edistämiseen;
d)
tupakan ja tupakkatuotteiden valmistusta, jalostusta ja markkinointia;
e)
vaikeuksissa olevia yrityksiä sellaisina kuin ne on määritelty unionin valtiontukisäännöissä;
f)
investointeja lentoasemien infrastruktuuriin, elleivät ne liity ympäristönsuojeluun tai ellei niiden yhteydessä tehdä investointeja, jotka ovat tarpeen infrastruktuurin kielteisten ympäristövaikutusten lieventämiseksi tai vähentämiseksi.
3 artikla
Koheesiorahaston tuki Verkkojen Eurooppa -välineen soveltamisalaan kuuluville liikenneinfrastruktuurihankkeille
Koheesiorahastosta tuetaan asetuksen (EU) N:o 1316/2013 mukaisia eurooppalaista lisäarvoa tuottavia liikenneinfrastruktuurihankkeita 10 000 000 000 euron määrällä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
4 artikla
Investointiprioriteetit
Koheesiorahastosta tuetaan seuraavia asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisessä kohdassa asetettujen temaattisten tavoitteiden mukaisia investointiprioriteetteja niiden kehittämistarpeiden ja kasvumahdollisuuksien mukaisesti, joita tarkoitetaan mainitun asetuksen 15 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetussa kumppanuussopimuksessa:
a)
vähähiiliseen talouteen siirtymisen tukeminen kaikilla aloilla seuraavin keinoin:
i)
uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotannon ja jakelun edistäminen;
ii)
yritysten energiatehokkuuden ja uusiutuvien energiamuotojen käytön edistäminen;
iii)
energiatehokkuuden, älykkään energianhallinnan ja uusiutuvien energiamuotojen käytön tukeminen julkisissa infrastruktuureissa, myös julkisissa rakennuksissa ja asuntosektorilla;
iv)
matala- ja keskijännitetasoilla toimivien älykkäiden energianjakelujärjestelmien kehittäminen ja toteuttaminen;
v)
kaikentyyppisten alueiden, erityisesti kaupunkialueiden, vähähiilisten strategioiden edistäminen, mukaan lukien kestävän multimodaalisen kaupunkiliikenteen sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisen kannalta tärkeiden sopeutumistoimien edistäminen;
vi)
hyötylämmön tarpeeseen perustuvan sähkön ja lämmön tehokkaan yhteistuotannon edistäminen;
b)
ilmastonmuutokseen sopeutumisen, riskien ehkäisemisen ja riskinhallinnan edistäminen seuraavin keinoin:
i)
ilmastonmuutokseen sopeutumiseen kohdennettujen investointien tukeminen, mukaan lukien ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat;
ii)
erityisriskeihin varautumiseksi tehtävien investointien edistäminen, katastrofitilanteisiin liittyvän selviytymis- ja palautumiskyvyn varmistaminen ja katastrofien hallintajärjestelmien kehittäminen;
c)
ympäristön laadun säilyttäminen ja suojeleminen sekä luonnonvarojen käytön tehokkuuden parantaminen seuraavin keinoin:
i)
jätesektorin investoinnit, joiden tarkoituksena on täyttää unionin ympäristölainsäädännössä asetetut vaatimukset ja vastata nämä vaatimukset ylittäviin, jäsenvaltioiden osoittamiin investointitarpeisiin;
ii)
vesisektorin investoinnit, joiden tarkoituksena on täyttää unionin ympäristölainsäädännössä asetetut vaatimukset ja vastata nämä vaatimukset ylittäviin, jäsenvaltioiden osoittamiin investointitarpeisiin;
iii)
biologisen monimuotoisuuden ja maaperän suojeleminen ja palauttaminen sekä ekosysteemipalvelujen edistäminen, myös Natura 2000:n ja vihreän infrastruktuurin avulla;
iv)
kaupunkiympäristön kehittämistoimet, joiden tarkoituksena on kaupunkiympäristön parantaminen, kaupunkien elvyttäminen, ympäristövaurioalueiden kunnostaminen ja puhdistaminen saasteista (uudistettavat alueet mukaan lukien), ilman pilaantumisen vähentäminen ja melua vähentävien toimenpiteiden edistäminen;
d)
kestävän liikenteen edistäminen ja pullonkaulojen poistaminen tärkeimmistä verkkoinfrastruktuureista seuraavin keinoin:
i)
multimodaaliliikennettä koskevan yhtenäisen Euroopan liikennealueen tukeminen investoinneilla Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin (TEN-T);
ii)
ympäristöystävällisten, myös hiljaisten, ja vähähiilisten liikennejärjestelmien kehittäminen ja parantaminen, mukaan lukien sisävesi- ja meriliikenne, satamat, multimodaaliyhteydet ja lentoasemien infrastruktuuri, kestävän alueellisen ja paikallisen liikkuvuuden edistämiseksi;
iii)
kattavien, korkealaatuisten ja yhteentoimivien rautatiejärjestelmien kehittäminen ja kunnostaminen sekä melua vähentävien toimenpiteiden edistäminen;
e)
viranomaisten ja sidosryhmien institutionaalisten valmiuksien parantaminen ja tehokkaan julkishallinnon edistäminen toimenpiteillä, joilla parannetaan institutionaalisia valmiuksia sekä koheesiorahaston täytäntöönpanoon liittyvien julkishallinnon ja julkisten palvelujen tehokkuutta.
5 artikla
Indikaattorit
1. Tämän asetuksen liitteessä I esitettyjä yhteisiä tuotosindikaattoreita, ohjelmakohtaisia tulosindikaattoreita ja tapauksen mukaan ohjelmakohtaisia tuotosindikaattoreita käytetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 27 artiklan 4 kohdan ja 96 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii ja iv sekä c alakohdan ii ja iv alakohdan mukaisesti.
2. Yhteisten ja ohjelmakohtaisten tuotosindikaattorien perustasona käytetään nollaa. Näiden indikaattorien kumulatiiviset määrälliset tavoitearvot asetetaan vuodelle 2023.
3. Investointiprioriteetteihin liittyvien ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien perustasot määräytyvät uusimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja tavoitteet asetetaan vuodelle 2023. Tavoitteet voidaan ilmaista määrällisesti tai laadullisesti.
4. Siirretään komissiolle 7 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä liitteessä I esitetyn yhteisten tuotosindikaattorien luettelon muuttamiseksi, jotta sitä voidaan mukauttaa perustelluissa tapauksissa niin, että varmistetaan toimenpideohjelman täytäntöönpanon edistymisen tehokas arviointi.
6 artikla
Siirtymäsäännökset
1. Tämä asetus ei vaikuta sellaisen tuen jatkamiseen tai muuttamiseen, mukaan lukien sen peruuttaminen kokonaan tai osittain, jonka komissio on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1084/2006 tai muun, 31 päivänä joulukuuta 2013 kyseiseen tukeen sovellettavan lainsäädännön perusteella. Mainittua asetusta tai muuta tällaista sovellettavaa lainsäädäntöä sovelletaan siten edelleen kyseiseen tukeen tai kyseisiin hankkeisiin 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen niiden päättymiseen saakka. Tätä kohtaa sovellettaessa tuki käsittää toimintaohjelmat ja suurhankkeet.
2. Asetuksen (EY) N:o 1084/2006 mukaisesti tehdyt tai hyväksytyt tukihakemukset pysyvät voimassa.
7 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle 21 päivästä joulukuuta 2013 alkaen ja 31 päivään joulukuuta 2020 asti 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevan 5 artiklan 4 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
8 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY) N:o 1084/2006 1 päivästä tammikuuta 2014, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 6 artiklan soveltamista.
Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
9 artikla
Uudelleentarkastelu
Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat tätä asetusta uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 177 artiklan mukaisesti.
10 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 2013.