NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1307/2014
ze dne 8. prosince 2014,
kterým se stanoví kritéria a zeměpisné oblasti k určení vysoce biologicky rozmanitých travních porostů pro účely čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty a o změně směrnice Rady 93/12/EHS (1), ve znění směrnice 2009/30/ES (2), a zejména na čl. 7b odst. 3 písm. c) druhý pododstavec uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (3), a zejména na čl. 17 odst. 3 písm. c) druhý pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 98/70/ES a 2009/28/ES stanoví, že biopaliva a biokapaliny lze započítat do stanovených cílů a hospodářské subjekty mohou využít podporu z veřejných prostředků, jen pokud jsou splněna kritéria udržitelnosti stanovená v uvedených směrnicích. V rámci tohoto režimu lze biopaliva a biokapaliny započítat do cílů nebo podporovat z veřejných prostředků jen v případě, že nejsou vyrobeny ze surovin získaných z půdy, která měla v lednu 2008 nebo později status vysoce biologicky rozmanitého travního porostu, ledaže je v případě jiného než původního vysoce biologicky rozmanitého travního porostu prokázáno, že získávání surovin je nezbytné k uchování statusu travního porostu.
(2)
Ustanovení čl. 17 odst. 3 písm. c) posledního pododstavce směrnice 2009/28/ES a čl. 7b odst. 3 písm. c) posledního pododstavce směrnice 98/70/ES vyžadují, aby Komise stanovila kritéria a zeměpisné oblasti k určení travních porostů, které se považují za vysoce biologicky rozmanité travní porosty podle čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES.
(3)
Vysoce biologicky rozmanité travní porosty se v různých klimatických zónách liší a mohou zahrnovat mimo jiné vřesoviště, pastviny, louky, savany, stepi, křovinaté porosty, tundry a prérie. Uvedené oblasti si vytvářejí své typické charakteristiky, například s ohledem na hustotu stromového porostu a intenzitu pastvy a sečení. Pro účely čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES je proto vhodné použít širokou definici travního porostu.
(4)
Směrnice 98/70/ES a 2009/28/ES rozlišují původní a nepůvodní vysoce biologicky rozmanité travní porosty a oba druhy definují. Je tedy vhodné do těchto definic zahrnout operační kritéria. Pro účely tohoto nařízení je vhodné považovat znehodnocené travní porosty za ochuzené ve smyslu biologické rozmanitosti.
(5)
Soulad s čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES se ověřuje podle čl. 7c odst. 1 a 3 směrnice 98/70/ES a čl. 18 odst. 1 a 3 směrnice 2009/28/ES.
(6)
Na mezinárodní úrovni nejsou k dispozici úplné informace o zeměpisných oblastech vysoce biologicky rozmanitých travních porostů. Toto nařízení proto stanoví zeměpisné oblasti pouze pro takové vysoce biologicky rozmanité travní porosty, pro něž jsou informace již k dispozici.
(7)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro udržitelnost biopaliv a biokapalin zřízeného podle čl. 25 odst. 2 směrnice 2009/28/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro účely čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES se použijí tato kritéria a definice:
1)
„travním porostem“ se rozumí suchozemské ekosystémy, v nichž nepřetržitě nejméně po dobu pěti let převládá bylinná nebo křovinná vegetace. Zahrnuty jsou louky nebo pastviny, na kterých se sklízí seno, ale vyloučeny jsou půdy obdělávané za účelem produkce jiných plodin a orná půda dočasně ležící ladem. Dále jsou vyloučeny souvisle zalesněné oblasti podle definice v čl. 17 odst. 4 písm. b) směrnice 2009/28/ES, ledaže jde o zemědělsko-lesnické systémy včetně systémů obhospodařování půdy, kdy se v zemědělských podmínkách společně hospodaří se stromy a provozují systémy pěstování plodin nebo živočišné výroby. Převládáním bylinné nebo křovinné vegetace se rozumí, že společně pokrývá větší plochu půdy než porost korun stromů;
2)
„lidským zásahem“ se rozumí řízená pastva, sečení, řezání, sklizeň nebo vypalování;
3)
„vysoce biologicky rozmanitým travním porostem“ se rozumí travní porost, který:
a)
by bez lidského zásahu zůstal zachován jako travní porost; a
b)
stále vykazuje přirozené složení druhů a ekologické charakteristiky a procesy;
4)
„nepůvodním vysoce biologicky rozmanitým travním porostem“ se rozumí travní porost, který:
a)
by bez lidského zásahu nezůstal zachován jako travní porost; a
b)
není znehodnocen, tj. nevykazuje dlouhodobý úbytek biologické rozmanitosti například v důsledku nadměrné pastvy, mechanického poškození vegetace, eroze půdy nebo snížení kvality půdy; a
c)
je druhově bohatý, tj. je:
i)
stanovištěm značného významu pro kriticky ohrožené, ohrožené nebo zranitelné druhy zařazené na Červený seznam ohrožených druhů Mezinárodního svazu ochrany přírody (IUCN) nebo na jiné seznamy s podobným účelem, pokud jde o druhy nebo stanoviště, stanovené ve vnitrostátních právních předpisech nebo uznané příslušným vnitrostátním orgánem v zemi původu suroviny; nebo
ii)
stanovištěm značného významu pro endemické druhy nebo druhy s omezenou oblastí výskytu; nebo
iii)
stanovištěm značného významu pro genetickou rozmanitost v rámci druhů; nebo
iv)
stanovištěm značného významu pro celosvětově významné koncentrace stěhovavých druhů nebo shromažďujících se druhů; nebo
v)
regionálně či vnitrostátně významným, vysoce ohroženým nebo jedinečným ekosystémem.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 3, za vysoce biologicky rozmanité travní porosty se vždy považují travní porosty v těchto zeměpisných oblastech Evropské unie:
1)
stanoviště uvedená v příloze I směrnice Rady 92/43/EHS (4);
2)
stanoviště značného významu pro druhy živočichů a rostlin v zájmu Unie uvedené v přílohách II a IV směrnice 92/43/EHS;
3)
stanoviště značného významu pro volně žijící druhy ptáků uvedené v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (5).
Vysoce biologicky rozmanité travní porosty v Evropské unii se neomezují na zeměpisné oblasti uvedené v bodech 1, 2 a 3 tohoto článku. Kritéria pro vysoce biologicky rozmanité travní porosty stanovené v článku 1 mohou splnit jiné travní porosty.
Článek 3
Pokud je prokázáno, že získávání surovin je nezbytné k uchování statusu travního porostu, není třeba předkládat žádné další doklady prokazující soulad s čl. 7b odst. 3 písm. c) bodem ii) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) bodem ii) směrnice 2009/28/ES.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. října 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 8. prosince 2014.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1307/2014,
annettu 8 päivänä joulukuuta 2014,
biologisesti erityisen monimuotoisia ruohoalueita koskevien kriteerien ja maantieteellisten alueiden määrittämisestä bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY 7 b artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamiseksi
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta ja neuvoston direktiivin 93/12/ETY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY (1), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/30/EY (2), ja erityisesti sen 7 b artiklan 3 kohdan c alakohdan toisen alakohdan,
ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (3) ja erityisesti sen 17 artiklan 3 kohdan c alakohdan toisen alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Direktiiveissä 98/70/EY ja 2009/28/EY säädetään, että biopolttoaineet ja bionesteet voidaan ottaa huomioon asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa ja taloudelliset toimijat voivat hyötyä julkisesta tuesta ainoastaan, jos biopolttoaineet ja bionesteet ovat kyseisissä direktiiveissä säädettyjen kestävyyskriteerien mukaisia. Tämän mukaisesti biopolttoaineet ja bionesteet voidaan ottaa huomioon tavoitteen saavuttamisessa tai niiden tuotannossa voidaan hyötyä julkisesta tuesta ainoastaan, jos niitä ei ole valmistettu sellaiselta alueelta hankitusta raaka-aineesta, joka on vuoden 2008 tammikuussa tai sen jälkeen ollut biologisesti erityisen monimuotoiseksi katsottua, paitsi jos kyseessä on ei-luonnontilainen biologisesti erityisen monimuotoinen ruohoalue ja esitetään näyttöä siitä, että raaka-aineen korjuu on tarpeen alueen säilyttämiseksi ruohoalueena.
(2)
Direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 3 kohdan c alakohdan viimeisessä alakohdassa ja direktiivin 98/70/EY 7 b artiklan 3 kohdan c alakohdan viimeisessä alakohdassa edellytetään, että komissio vahvistaa tarvittavat kriteerit ja maantieteelliset alueet sen määrittämiseksi, mitkä ruohoalueet katsotaan biologisesti erityisen monimuotoisiksi ruohoalueiksi direktiivin 98/70/EY 7 b artiklan 3 kohdan c alakohdan ja direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.
(3)
Biologisesti erityisen monimuotoiset ruohoalueet ovat erilaisia eri ilmastovyöhykkeillä, ja niihin saattaa kuulua nummia, laitumia, niittyjä, savanneja, aroja, pensaikkoja, tundria ja preerioita. Näille alueille kehittyy erityispiirteitä, jotka liittyvät esimerkiksi puuston sekä laiduntamisen ja niittämisen määrään. Direktiivin 98/70/EY 7 b artiklan 3 kohdan c alakohdan ja direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamiseksi on syytä käyttää laajaa ruohoalueen määritelmää.
(4)
Direktiiveissä 98/70/EY ja 2009/28/EY tehdään ero luonnontilaisen ja ei-luonnontilaisen biologisesti erityisen monimuotoisen ruohoalueen välillä, ja ne sisältävät molempien määritelmän. Tämän vuoksi on tarpeen sisällyttää näihin määritelmiin operationaaliset kriteerit. Tämän asetuksen soveltamista varten on syytä pitää huonontunutta ruohoaluetta biologiselta monimuotoisuudeltaan heikentyneenä.
(5)
Direktiivin 98/70/EY 7 b artiklan 3 kohdan c alakohdan ja direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 3 kohdan c alakohdan noudattaminen todennetaan direktiivin 98/70/EY 7 c artiklan 1 ja 3 kohdan ja direktiivin 2009/28/EY 18 artiklan 1 ja 3 kohdan mukaisesti.
(6)
Kansainvälisellä tasolla ei ole kattavia tietoja siitä, millä maantieteellisillä alueilla biologisesti erityisen monimuotoiset ruohoalueet sijaitsevat. Tämän vuoksi tässä asetuksessa määritetään maantieteelliset alueet ainoastaan niitä erityisen monimuotoisia alueita varten, joiden osalta tiedot ovat jo käytettävissä.
(7)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2009/28/EY 25 artiklan 2 kohdalla perustetun biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Direktiivin 98/70/EY 7 b artiklan 3 kohdan c alakohdan ja direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisessa käytetään seuraavia kriteereitä ja määritelmiä:
1)
’ruohoalueella’ tarkoitetaan maa-alueiden ekosysteemeitä, joilla hallitsevana on ollut ruohokasvillisuus tai pensaskasvillisuus jatkuvasti vähintään viiden vuoden ajan. Siihen kuuluvat niityt tai laitumet, joilla viljellään heinää, mutta siihen eivät kuulu alueet, joilla viljellään muita kasveja, eikä viljelymaa, joka on tilapäisesti kesantona. Siihen eivät myöskään kuulu direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 4 kohdan b alakohdassa määritellyt pysyvästi metsän peittämät alueet, paitsi jos kyseessä ovat peltometsätalousjärjestelmät, jotka sisältävät maankäyttöjärjestelmiä, joissa puita kasvatetaan yhdessä viljelykasvien tai eläintuotantojärjestelmien kanssa maatalouden puitteissa. Ruoho- tai pensaskasvillisuuden hallitsevuudella tarkoitetaan sitä, että niiden yhteenlaskettu peittävyys on suurempi kuin puiden latvuspeittävyys;
2)
’ihmisten toiminnalla’ tarkoitetaan hallittua laiduntamista, niittämistä, leikkaamista, sadonkorjuuta tai polttamista;
3)
’luonnontilaisella biologisesti erityisen monimuotoisella ruohoalueella’ tarkoitetaan ruohoaluetta,
a)
joka säilyisi sellaisena ilman ihmisen toimintaa; ja
b)
jonka luonnollinen lajivalikoima ja ekologiset ominaispiirteet ja prosessit ovat säilyneet ennallaan;
4)
’ei-luonnontilaisella biologisesti erityisen monimuotoisella ruohoalueella’ tarkoitetaan ruohoaluetta, joka
a)
ei säilyisi sellaisena ilman ihmisen toimintaa; ja
b)
on huonontumatonta, toisin sanoen sen biologinen monimuotoisuus ei kärsi pitkäaikaisesta huonontumisesta, joka johtuisi esimerkiksi liikalaiduntamisesta, mekaanisesta kasvillisuuteen kohdistuneesta vauriosta taikka maaperän kulumisesta tai maaperän laadun heikkenemisestä; ja
c)
on lajistoltaan rikasta, toisin sanoen se on:
i)
huomattavan tärkeä luontotyyppi äärimmäisen uhanalaisille, uhanalaisille tai vaarantuneille lajeille, sellaisina kuin ne on luokiteltu IUCN:n (International Union for the Conservation of Nature and Natural Resources) uhanalaisten lajien tai luontotyyppien punaisella listalla tai muilla listoilla, joilla on lajien osalta samanlainen tarkoitus ja joista säädetään kansallisessa lainsäädännössä taikka jotka raaka-aineen alkuperämaan kansallinen viranomainen on tunnustanut; tai
ii)
huomattavan tärkeä luontotyyppi endeemisille tai rajallisella levinneisyysalueella eläville lajeille; tai
iii)
huomattavan tärkeä luontotyyppi lajien sisäiselle geneettiselle monimuotoisuudelle; tai
iv)
huomattavan tärkeä luontotyyppi vaeltavien tai ryhmiksi kerääntyvien lajien maailmanlaajuisesti merkittäville keskittymille; tai
v)
alueellisesti tai kansallisesti tärkeä tai erittäin uhanalainen tai ainutlaatuinen ekosysteemi.
2 artikla
Seuraavassa luetelluilla Euroopan unionin maantieteellisillä alueilla sijaitsevia ruohoalueita on aina pidettävä biologisesti erityisen monimuotoisina ruohoalueina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 artiklan soveltamista:
1)
neuvoston direktiivin 92/43/ETY (4) liitteessä I luetellut luontotyypit;
2)
luontotyypit, joilla on huomattavaa merkitystä direktiivin 92/43/ETY liitteessä II ja IV luetelluille yhteisön tärkeinä pitämille eläin- ja kasvilajeille;
3)
luontotyypit, joilla on huomattavaa merkitystä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (5) liitteessä I luetelluille luonnonvaraisille lintulajeille.
Biologisesti erityisen monimuotoiset ruohoalueet Euroopan unionissa eivät rajoitu tämän artiklan 1, 2 ja 3 alakohdassa tarkoitettuihin maantieteellisiin alueisiin. Myös muut ruohoalueet voivat vastata 1 artiklassa esitettyjä biologisesti erityisen monimuotoisen ruohoalueen kriteereitä.
3 artikla
Mikäli esitetään näyttöä siitä, että raaka-aineen korjuu on tarpeen, jotta alue säilyisi ruohoalueena, ei ole tarpeen esittää muuta näyttöä direktiivin 98/70/EY 7 b artiklan 3 kohdan c alakohdan ii alakohdan tai direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 3 kohdan c alakohdan ii alakohdan noudattamisesta.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2015.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 2014.