PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 1. září 2014
o harmonizovaných technických podmínkách využívání rádiového spektra bezdrátovými zvukovými zařízeními pro zajištění zpravodajských programů a pořádání hromadných společenských akcí (PMSE) v Unii
(oznámeno pod číslem C(2014) 6011)
(Text s významem pro EHP)
(2014/641/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (1), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Zařízení pro zajištění zpravodajských programů a pořádání hromadných společenských akcí (programme making and special events - PMSE) zahrnují širokou škálu aplikací pro přenos obrazu a zvuku, jejichž význam pro rozvoj mediálního a zábavního průmyslu v Unii roste. Patří sem rozhlasové a televizní vysílání, kulturní, hudební a divadelní představení a společenské a sportovní akce. Zařízení PMSE se používají pro profesionální i neprofesionální účely, u akcí místního až celounijního rozměru. Nejběžnějším a nejpoužívanějším typem bezdrátového zvukového zařízení PMSE jsou bezdrátové mikrofony; k nim se váží například přenosné systémy pro příposlech a talkback a zvukové spoje.
(2)
Komise ve svém sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 26. září 2012 (2) uznala, že kulturní a tvůrčí odvětví jsou jedním z nejdynamičtějších odvětví evropské ekonomiky a že mají zásadní význam pro kulturní rozmanitost v Evropě. Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU (3), zejména v čl. 8 odst. 5, dále zdůrazňuje význam zařízení PMSE a vyžaduje, aby se členské státy ve spolupráci s Komisí vynasnažily zajistit potřebná kmitočtová pásma pro tato zařízení, a to v souladu s cíli Unie zlepšit propojení vnitřního trhu a přístup ke kultuře. Kromě toho mají členské státy podle čl. 6 odst. 6 uvedeného rozhodnutí zajistit, že uvolnění pásma 800 MHz negativně neovlivní uživatele zařízení PMSE, a v případě potřeby podniknout za tímto účelem technická a regulatorní opatření.
(3)
Pokud jde o spektrum používané zařízeními PMSE, není stávající předpisový rámec v členských státech EU plně harmonizován, což je způsobeno historickými rozdíly v národních plánech přidělení kmitočtových pásem a ve správě rozdílných vnitrostátních požadavků a místních potřeb. Přestože mnoho členských států uplatňuje doporučení Evropského radiokomunikačního výboru (ERC) 70-03 a jeho přílohu 10 (4) a doporučení ERC 25-10 a jeho přílohu 2 (5), které poskytují pokyny ohledně kmitočtových pásem a technických parametrů pro zařízení PMSE, nepřinášejí tato doporučení právní záruku harmonizace spektra využívaného zařízeními PMSE v celé Unii.
(4)
Harmonizace spektra využívaného zařízeními PMSE by měla přispět k naplňování cílů vnitřního trhu tím, že zlepší kvalitu a účinnost využívání spektra, poskytne dlouhodobou transparentnost a právní jistotu pro přístup k příslušným pásmům spektra v celé Unii, podnítí výzkum a vývoj, např. digitalizaci zařízení PMSE a další aspekty účinného využívání spektra, podpoří investice výrobců do technologie PMSE, sníží ceny, umožní úspory z rozsahu, přispěje k přeshraniční přenositelnosti zařízení a interoperabilitě a zajistí, aby nevyužívané spektrum neleželo ladem.
(5)
Zatímco objem potřebného spektra pro bezdrátová zvuková zařízení PMSE se pohybuje v závislosti na četnosti výskytu konkrétního místního a přechodného využívání v širokém rozmezí od 8 MHz do 144 MHz (6), profesionální uživatelé vyčíslují své každodenní potřeby v oblasti spektra pro bezdrátové zvukové aplikace PMSE na 96 MHz v pásmu UHF.
(6)
K pokrytí poptávky po bezdrátových zvukových zařízeních PMSE je zapotřebí dostatek harmonizovaného spektra; to lze získat přinejmenším vymezením minimálního rozsahu spektra pro celou Unii, což by přineslo úspory z rozsahu a zajistilo fungování vnitřního trhu. Spektrum, které je v současnosti harmonizováno rozhodnutím Komise 2006/771/ES (7), tj. 2 MHz (863-865 MHz) pro zařízení krátkého dosahu včetně bezdrátových zvukových aplikací PMSE, nepostačuje k uspokojení potřeb uživatelů, neboť se uvedené rozhodnutí vztahuje pouze na zlomek užití bezdrátových zvukových zařízení PMSE a jelikož se většina požadavků na spektrum týká kmitočtů nacházejících se mimo pásma, na které se uvedené rozhodnutí vztahuje.
(7)
V doporučeních ERC 70-03 (příloha 10) a 25-10 (příloha 2) jsou pro bezdrátová zvuková zařízení PMSE určeny různé ladicí rozsahy a také zástupci odvětví, včetně výrobců a uživatelů těchto zařízení, rovněž dali najevo výraznou preferenci pro ladicí rozmezí 470-790 MHz. Ve zprávě č. 32 (8) o harmonizaci pásma 800 MHz Evropská konference poštovních a telekomunikačních správ (CEPT) zdůraznila důležitost nevyužívaných kanálů, neboli bílých míst, v pásmu 470-790 MHz pro uživatele zařízení PMSE a zasazovala se, aby byl přístup k uvedenému spektru zachován zejména pro aplikace PMSE, které vyžadují určitou úroveň ochrany. Členské státy poskytují konferenci CEPT informace o využívání spektra a o regulatorních a technických podmínkách vztahujících se na uživatele bezdrátových zvukových zařízení PMSE na jejich území a rovněž seznam kontaktních míst ve své státní správě, kde mohou subjekty zabývající se otázkami PMSE získat informace o podmínkách využívání spektra pro aplikace PMSE.
(8)
Zpráva CEPT č. 32 zdůraznila, že se používání bezdrátových zvukových zařízení PMSE bude potýkat se stále většími omezeními, pokud jde o nabídku spektra, a nastínila potřebu vhodných úprav. Rozhodnutí Komise 2010/267/EU (9), kterým se harmonizují technické podmínky využívání pásma 790-862 MHz nevýhradně pro služby elektronických komunikací, snížilo dostupnost tohoto pásma pro bezdrátová zvuková zařízení PMSE. Je zapotřebí nalézt alternativní dlouhodobé řešení, aby se zajistila budoucnost PMSE, a to buď tak, že se určí nové spektrum, nebo zavede sdílení spektra.
(9)
Komise proto podle čl. 4 odst. 2 rozhodnutí č. 676/2002/ES dne 15. prosince 2011 vydala Evropské konferenci poštovních a telekomunikačních správ (CEPT) mandát (10) týkající se technických podmínek možností harmonizace spektra pro bezdrátové radiomikrofony a bezšňůrové videokamery.
(10)
V návaznosti na tento mandát přijala CEPT dne 8. března 2013 zprávu č. 50 (11). V této zprávě dospěla k závěru, že kmitočtové rozsahy 821-832 MHz a 1 785-1 805 MHz, což jsou duplexní mezery v rámci kmitočtových pásem používaných systémy elektronických komunikací, by za určitých podmínek byly vhodné pro harmonizované používání bezdrátovými zvukovými zařízeními PMSE. Bezšňůrové videokamery, které mají odlišné požadavky na spektrum a pracují v jiných kmitočtových pásmech, by měly být posouzeny samostatně. V doplňku ke zprávě CEPT č. 50 (12) byly dále definovány podmínky používání těchto duplexních mezer pro bezdrátové zvukové aplikace PMSE a postup pro posouzení a omezení rizika rušení, pokud jde o spoje s bezdrátovými mikrofony a příposlechovými systémy.
(11)
Zpráva CEPT č. 50 rovněž poukazuje na potřebu chránit buňkové mobilní sítě v pásmech 800 MHz a 1 800 MHz před škodlivým rušením ze strany bezdrátových zvukových zařízení PMSE, aby tyto sítě mohly fungovat v pásmech pod 821 MHz a nad 832 MHz, jakož i pod 1 785 MHz a nad 1 805 MHz. Za tímto účelem by bylo potřebné například ochranné pásmo 2 MHz od 821 do 823 MHz a omezení v úseku 0,2 MHz spektra těsně nad 1 785 MHz a těsně pod 1 805 MHz.
(12)
Zařízení PMSE, zejména při použití ve vnitřních prostorách, mohou být vystavena škodlivému rušení ze strany buňkových mobilních sítí a uživatelských zařízení, jako jsou chytré telefony, které využívají přilehlá kmitočtová pásma blížící se spektru využívanému bezdrátovými zvukovými zařízeními PMSE v duplexních mezerách v rámci pásem 800 MHz a 1 800 MHz. V souladu s cíli a zásadami programu politiky rádiového spektra, mezi něž patří snaha bránit škodlivému rušení a zvyšovat účinné využívání spektra, lze takovémuto škodlivému rušení zabránit určitými řešeními pro jeho zmírnění, například zvláštním postupem pro nerušený provoz spojů s bezdrátovými mikrofony a příposlechovými systémy vymezený v příloze 2 doplňku ke zprávě CEPT č. 50, nebo jinými řešeními pro zmírnění rušení. Členské státy by měly ve vhodných případech uplatňování takovýchto řešení a dohod pro zmírnění rušení podporovat, mimo jiné poskytováním pomoci nebo pokynů zúčastněným stranám.
(13)
Pro společenské a kulturní akce bývá často zapotřebí více než 29 MHz, které jsou dostupné v duplexních mezerách v rámci pásem 800 MHz a 1 800 MHz. Vzhledem k tomu, že se požadavky na spektrum pro používání bezdrátových zvukových zařízení PMSE výrazně liší, je zapotřebí zajistit na úrovni Unie dostupnost základního udržitelného spektra přibližně 60 MHz, aby se vyhovělo pravidelným běžným potřebám uživatelů bezdrátových zvukových zařízení PMSE, i když to nebude pokrývat všechny možné požadavky, které mohou vzniknout.
(14)
Členské státy by proto měly poskytnout dodatečné spektrum až 30 MHz na pokrytí případné poptávky po bezdrátových zvukových aplikacích PMSE při konání společenských a kulturních akcí. Toto spektrum by mělo být vybráno z ladicích rozsahů, jež určí členské státy, pokud možno v pásmu spektra 470-790 MHz, s využitím bílých míst. Přesný objem spektra, jenž má být buď přidělen, nebo pro nějž má být vydáno oprávnění, by měl záviset na konkrétních vyjádřených potřebách, přičemž k tomu nemusí být vždy zapotřebí celých 30 MHz. Členské státy by také měly na vnitrostátní úrovni rozhodnout, jaký druh oprávnění a jaké postupy pro podávání žádostí pro toto dodatečné spektrum použijí.
(15)
Požadavky na spektrum přesahující 59 MHz, které mohou vyvstat v určitých geografických oblastech, jako jsou oblasti produkce obsahu nebo lokality s velkou koncentrací kulturních zařízení, nebo při konání velkých a mimořádných akcí, lze nejlépe řešit případ od případu na vnitrostátní úrovni s přihlédnutím ke zvláštním geografickým a časovým omezením. Členské státy by proto měly mít i nadále možnost povolit použití spektra nad základní úroveň 59 MHz.
(16)
Díky použití odlišných bloků spektra pro různé analogové bezdrátové zvukové aplikace PMSE, jako jsou bezdrátové mikrofony, systémy pro příposlech a talkback, se zvyšují možnosti využití spektra, neboť se tak zabrání rušení vlivem intermodulace.
(17)
Výsledky práce realizované v konferenci CEPT (13) na základě mandátu Komise ze dne 15. prosince 2011 by měly být použitelné v Unii a členské státy by je měly bezodkladně zavést, jelikož je s ohledem na rostoucí poptávku nezbytné poskytnout na dlouhodobém základě odpovídající spektrum pro bezdrátová zvuková zařízení PMSE.
(18)
Toto rozhodnutí by mělo být pravidelně přezkoumáváno, aby bylo možné reagovat na nový vývoj, zejména za účelem posouzení požadavků na spektrum pro bezdrátová zvuková zařízení PMSE a skutečného využití harmonizovaných pásem.
(19)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rádiové spektrum,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účelem tohoto rozhodnutí je harmonizovat technické podmínky dostupnosti a účinného využívání rádiového spektra pro bezdrátová zvuková zařízení používaná pro zajištění zpravodajských programů a pořádání hromadných společenských akcí (programme making and special events - PMSE).
Článek 2
Pro účely tohoto rozhodnutí se:
1)
„bezdrátovým zvukovým zařízením PMSE“ rozumí rádiové zařízení používané pro přenos analogových nebo digitálních zvukových signálů mezi omezeným počtem vysílačů a přijímačů, jako jsou radiomikrofony, příposlechové (in-ear monitor - IEM) systémy nebo zvukové spoje, které se uplatňuje zejména při produkci programů rozhlasového a televizního vysílání nebo soukromých či veřejných společenských nebo kulturních akcí;
2)
„neinterferenčním a nechráněným základem“ rozumí, že žádné radiokomunikační službě nesmí být způsobeno škodlivé rušení a že nelze nárokovat ochranu před škodlivým rušením ze strany radiokomunikačních služeb.
Článek 3
1. Členské státy vymezí a dají k dispozici na neinterferenčním a nechráněném základě do šesti měsíců poté, co toto rozhodnutí nabude účinnosti, pásma 823 až 832 MHz a 1 785 až 1 805 MHz pro bezdrátová zvuková zařízení PMSE, a to za technických podmínek stanovených v příloze.
2. Členské státy vymezí a dají k dispozici do šesti měsíců poté, co toto rozhodnutí nabude účinnosti, kromě spektra uvedeného v odstavci 1 ještě dodatečné rádiové spektrum, tak aby v případě poptávky uživatelů mohlo být pro bezdrátová zvuková zařízení PMSE využíváno dalších nejméně 30 MHz. Toto využití bezdrátovými zvukovými zařízeními PMSE musí být na neinterferenčním a nechráněném základě vůči uživatelům, kteří mají individuální právo toto spektrum využívat.
3. Aniž je dotčena zásada neinterferenčního a nechráněného základu, a v zájmu zlepšení koexistence bezdrátových zvukových zařízení PMSE pro vnitřní použití používaných v pásmech 823 až 832 MHz a 1 785 až 1 805 MHz a mobilních sítí elektronických komunikací členské státy podporují, pokud je to proveditelné a nezbytné, zavádění řešení pro zmírnění rušení.
Článek 4
Bez ohledu na čl. 3 odst. 1 mohou členské státy ponechat v platnosti oprávnění a práva na užívání spektra v pásmech 823 až 832 MHz a 1 785 až 1 805 MHz, která existují ke dni, kdy toto rozhodnutí nabývá účinnosti, ovšem pouze do konce jejich platnosti a jen v nezbytném rozsahu. Dotčený členský stát o této skutečnosti uvědomí Komisi, a pokud tomu nebrání důvody veřejné bezpečnosti a obrany, tuto informaci zveřejní.
Článek 5
Členské státy dohlížejí na využívání pásem, na které se toto rozhodnutí vztahuje, aby zajistily jejich účinné využívání, a informují Komisi o případné potřebě revize přílohy.
Článek 6
Členské státy podají Komisi zprávu o naplňování tohoto rozhodnutí nejpozději devět měsíců poté, co nabude účinnosti.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 1. září 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,
annettu 1 päivänä syyskuuta 2014,
unionissa ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomissa audiolaitteistoissa käytettäviä radiotaajuuksia koskevista yhdenmukaistetuista teknisistä ehdoista
(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6011)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2014/641/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 676/2002/EY (1) (radiotaajuuspäätös) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Ohjelma- ja tapahtumatuotannon (PMSE) laitteistot kattavat laajan valikoiman videokuvan ja äänen siirtosovelluksia, joista on tulossa entistä tärkeämpiä unionin media- ja viihdeteollisuuden kehityksen kannalta. Näitä sovelluksia käytetään lähetystoiminnassa, kulttuuritapahtumissa, musiikki- ja teatteriesityksissä sekä sosiaalisissa ja urheilutapahtumissa. Ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistoja käytetään ammatillisissa ja muissa kuin ammatillisissa tarkoituksissa paikallisista tapahtumista aina unionin laajuisiin tapahtumiin saakka. Langattomat mikrofonit ovat yleisin ja laajimmin levinnyt ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen tyyppi; niihin liittyviä järjestelmiä ovat kannettavat korvamonitori- ja komentojärjestelmät ja audiolinkit.
(2)
Komissio tunnusti 26 päivänä syyskuuta 2012 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antamassaan tiedonannossa (2) kulttuurialan ja luovien toimialojen olevan yksi Euroopan dynaamisimpia talouden aloja ja Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden keskeinen edistäjä. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 243/2012/EU (3) ja erityisesti sen 8 artiklan 5 kohdassa korostetaan ohjelma- ja tapahtumatuotannon merkitystä ja edellytetään, että jäsenvaltiot pyrkivät yhteistyössä komission kanssa varmistamaan tarvittavat taajuusalueet tällaisille laitteistoille sisämarkkinoiden yhdentymiskehityksen ja kulttuurin saatavuuden parantamista koskevien unionin tavoitteiden mukaisesti. Lisäksi mainitun päätöksen 6 artiklan 6 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on selvitettävä keinoja ja tarvittaessa toteutettava teknisiä ja sääntelyllisiä toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa, että 800 MHz:n taajuusalueen vapauttaminen ei aiheuta haittaa ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistojen käyttäjille.
(3)
Ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistoissa käytettäviä taajuuksia koskeva sääntelykehys ei ole nykyisin täysin yhdenmukainen EU:n jäsenvaltioissa. Tämä johtuu historiallisista eroista kansallisissa taajuussuunnitelmissa ja vaihtelevien kansallisten vaatimusten ja paikallisten tarpeiden hallinnoinnissa. Vaikka monet jäsenvaltiot soveltavat Euroopan radioviestintäkomitean (ERC) suositusta 70-03 ja sen liitettä 10 (4) sekä ERC:n suositusta 25-10 ja sen liitettä 2 (5), joissa annetaan ohjeita ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteiden taajuuskaistoista ja teknisistä parametreista, nämä suositukset eivät kuitenkaan oikeudellisesti takaa ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistoissa käytettävien taajuuksien yhdenmukaistamista unionissa.
(4)
Ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistoissa käytettävien taajuuksien yhdenmukaistamisen pitäisi edistää sisämarkkinoiden tavoitteiden saavuttamista, koska se parantaa taajuuksien käytön laatua ja tehokkuutta, antaa pitkän aikavälin näkyvyyttä ja oikeusvarmuutta asianomaisten taajuuskaistojen käyttömahdollisuuksille unionissa, stimuloi tutkimus- ja kehitystyötä, kuten ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistojen digitalisointia ja muita taajuuksien tehokkaaseen käyttöön liittyviä näkökohtia, kannustaa valmistajia investoimaan ohjelma- ja tapahtumatuotannon teknologiaan, alentaa hintoja, mahdollistaa mittakaavaetujen saavuttamisen, edistää laitteiden rajat ylittävää siirrettävyyttä ja yhteentoimivuutta ja auttaa välttämään käyttämättömien taajuuksien jäämisen käyttämättömiksi.
(5)
Vaikka ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen taajuustarpeet vaihtelevat huomattavasti välillä 8 MHz ja 144 MHz (6) paikallisista ja ajallisista erityistarpeista riippuen, ammattikäyttäjät ovat ilmaisseet, että heidän ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiosovellusten päivittäinen taajuustarpeensa koskee UHF-alueen 96 MHz taajuutta.
(6)
Tarvitaan riittävä määrä yhdenmukaistettuja taajuuksia, jotta ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen taajuustarpeet voidaan täyttää. Vähimmäisvaatimuksena olisi oltava, että määritellään vähimmäismäärä taajuuksia, joita sovelletaan koko unionissa. Tämä toisi mittakaavaetuja ja varmistaisi sisämarkkinoiden toiminnan. Komission päätöksellä 2006/771/EY (7) nykyisin yhdenmukaistetut taajuudet, eli 2 MHz (863-865 MHz) lyhyen kantaman laitteille, joihin lukeutuvat ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomat audiosovellukset, eivät riitä täyttämään käyttäjien tarpeita, sillä mainittu päätös kattaa ainoastaan pienen osan ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen käytöstä, ja lisäksi suurin osa vaadituista taajuuksista on löydettävä päätöksen kattamien kaistojen ulkopuolelta.
(7)
Ohjelma- ja tapahtumatuotannon audiolaitteistoille on määritelty erilaisia viritysalueita ERC:n suosituksissa 70-03 (liite 10) ja 25-10 (liite 2), ja ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen toimiala, mukaan lukien valmistajat ja käyttäjät, ovat myös ilmaisseet pitävänsä parhaana viritysaluetta 470-790 MHz. Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssi (CEPT) totesi 800 MHz:n taajuusalueen yhdenmukaistamista koskevassa raportissaan 32 (8) taajuusalueella 470-790 MHz olevien limitettyjen kanavien tai valkoisten kohtien merkityksen ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistojen käyttäjille ja vaati, että kyseiset taajuudet säilytetään pääasiassa sellaisten ohjelma- ja tapahtumatuotannon sovellusten käytössä, jotka vaativat tietyn tasoista suojausta. Jäsenvaltiot toimittavat CEPT:lle tietoja taajuuksien käytöstä ja ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen käyttäjiin niiden alueella sovellettavista teknisistä ja sääntelyedellytyksistä sekä luettelon kansallisen hallinnon yhteyspisteistä, joista ohjelma- ja tapahtumatuotannon sidosryhmät voivat saada tietoja ohjelma- ja tapahtumatuotannon sovelluksissa käytettävien taajuuksien käyttöehdoista.
(8)
CEPT:n raportissa 32 tuodaan esiin, että ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomissa audiolaitteistoissa käytettävien taajuuksien saatavuuteen kohdistuu entistä suurempia rajoituksia, ja käsitellään tarvetta tehdä tarvittavia mukautuksia. Komission päätöksessä 2010/267/EU (9), joka koskee taajuusalueen 790-862 MHz käytön teknisten ehtojen yhdenmukaistamista sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaa varten muulla kuin yksinoikeuteen perustuvalla tavalla, vähennetään tämän taajuusalueen saatavuutta ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomissa audiolaitteistoissa. On löydettävä vaihtoehtoinen pitkän aikavälin ratkaisu, jolla varmistetaan ohjelma- ja tapahtumatuotannon tulevaisuus, joko määrittelemällä uusia taajuuksia tai ottamalla käyttöön taajuuksien yhteiskäyttö.
(9)
Siksi komissio antoi 15 päivänä joulukuuta 2011 päätöksen N:o 676/2002/EY 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssille (CEPT) valtuutuksen (10), joka koskee langattomissa radiomikrofoneissa ja langattomissa videokameroissa käytettävien taajuuksien yhdenmukaistamisvaihtoehtojen teknisiä edellytyksiä.
(10)
Tämän valtuutuksen pohjalta CEPT hyväksyi 8 päivänä maaliskuuta 2013 raporttinsa 50 (11). Raportissa todetaan, että 821-832 MHz:n ja 1 785-1 805 MHz:n taajuusalueet, jotka ovat keskiaukkoja sähköisissä viestintäjärjestelmissä käytetyillä taajuuskaistoilla, soveltuisivat tietyin ehdoin yhdenmukaistettuun käyttöön ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomissa audiolaitteistoissa. Langattomia videokameroita, joiden taajuusvaatimukset ovat erilaiset ja jotka käyttävät eri taajuuskaistoja, olisi käsiteltävä erikseen. CEPT:n raportin 50 lisäyksessä (12) määritellään edelleen edellytykset näiden keskiaukkojen käytölle ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomissa audiosovelluksissa sekä menettelyt, joilla arvioidaan ja rajoitetaan häiriöiden riskiä langattomien mikrofoni- ja korvamonitorilinkkien osalta.
(11)
CEPT:n raportissa 50 tuodaan myös esiin tarve suojata 800 MHz:n ja 1 800 MHz:n taajuuskaistoilla solukkoverkkoon perustuvia matkaviestinjärjestelmiä ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen aiheuttamilta haitallisilta häiriöiltä sen varmistamiseksi, että solukkoverkkoon perustuvat matkaviestinjärjestelmät voivat toimia alle 821 MHz:n ja yli 832 MHz:n kaistoilla sekä alle 1 785 MHz:n ja yli 1 805 MHz:n kaistoilla. Tämä vaatisi esimerkiksi 2 MHz:n suojakaistaa välillä 821-823 MHz ja rajoituksia 0,2 MHz:n kaistalla välittömästi 1 785 MHz:n yläpuolella ja 1 805 MHz:n alapuolella.
(12)
Ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistoihin, varsinkin kun niitä käytetään sisätiloissa, voi kohdistua sellaisten soluverkkojen ja käyttäjälaitteiden kuten älypuhelimien aiheuttamia häiriöitä, jotka käyttävät viereisiä taajuuskaistoja lähellä ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen 800 MHz:n ja 1 800 MHz:n keskiaukoissa käyttämiä taajuuksia. Ottaen huomioon radiotaajuuspoliittisen ohjelman tavoitteet ja periaatteet, joiden mukaan on pyrittävä löytämään keinoja välttää haitallisia häiriöitä ja parantaa taajuuksien käytön tehokkuutta, tällaiset haitalliset häiriöt voitaisiin välttää tietyillä häiriöiden lieventämisratkaisuilla, kuten CEPT:n raportin 50 lisäyksen liitteessä 2 määritellyllä langattomien mikrofoni- ja korvamonitorilinkkien häiriötöntä käyttöä koskevalla menettelyllä, tai soveltamalla muita lieventämisratkaisuja. Jäsenvaltioiden olisi, silloin kuin se on tarkoituksenmukaista, edistettävä tällaisten häiriöiden lieventämisratkaisujen ja sopimusten soveltamista, muun muassa tarjoamalla apua tai ohjeistusta asianomaisille osapuolille.
(13)
Sosiaalisten ja kulttuuritapahtumien vaatimukset ylittävät usein 29 MHz:n määrän, joka on käytettävissä 800 MHz:n ja 1 800 MHz:n taajuuskaistojen keskiaukoissa. Koska ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen käytön taajuusvaatimukset vaihtelevat huomattavasti, on tarpeellista varmistaa, että unionin tasolla on saatavilla noin 60 MHz:n kestävän taajuusspektrin perustaso, jotta voidaan täyttää ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen käyttäjien toistuvat tavanomaiset tarpeet, vaikka tämä ei kattaisikaan kaikkia mahdollisesti esiintyviä vaatimuksia.
(14)
Siksi jäsenvaltioiden olisi asetettava saataville enintään 30 MHz:n lisämäärä ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiosovellusten mahdollisten tarpeiden täyttämiseksi sosiaalisissa ja kulttuuritapahtumissa. Tällaiset taajuudet olisi valittava viritysalueilta, joista jäsenvaltiot päättävät, mieluiten 470-790 MHz:n taajuusalueelta, käyttäen valkoisia kohtia. Annettavien tai valtuutettavien taajuuksien tarkan määrän pitäisi riippua ilmaistuista nimenomaisista tarpeista, eikä se aina vaadi koko 30 MHz:n käyttöä. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi päätettävä kansallisella tasolla, mitä valtuutustyyppiä ja pyyntömenettelyjä niiden olisi sovellettava näihin lisätaajuuksiin.
(15)
Lisäksi 59 MHz:n ylittäviä taajuustarpeita, joita saattaa esiintyä määrätyillä maantieteellisillä alueilla, kuten sisällöntuotantoalueilla tai teatterialueilla, tai suurissa ja poikkeuksellisissa tapahtumissa, on parasta käsitellä tapauskohtaisesti kansallisella tasolla ottaen huomioon erityiset maantieteelliset ja ajalliset rajoitukset. Siksi jäsenvaltioiden olisi voitava edelleen sallia 59 MHz:n perustason ylittävien taajuuksien käyttö.
(16)
Eri taajuuslohkojen käyttäminen erilaisille analogisille ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomille audiosovelluksille kuten langattomille mikrofoneille, korvamonitoreille ja komentojärjestelmille lisää taajuuksien käyttömahdollisuuksia, kun vältetään keskinäismodulaation aiheuttamat häiriöt.
(17)
CEPT:n komission 15 päivänä joulukuuta 2011 antaman valtuutuksen nojalla tekemän työn tulokset (13) olisi otettava käyttöön unionissa ja jäsenvaltioiden olisi pantava ne viipymättä täytäntöön, kun otetaan huomioon tarve osoittaa ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomille audiolaitteistoille soveltuvia taajuuksia pitkällä aikavälillä, jotta taajuuksien kasvavaan kysyntään voidaan vastata.
(18)
Tätä päätöstä on tarpeellista arvioida säännöllisesti uudelleen, jotta voidaan ottaa huomioon uudet kehitysaskeleet ja erityisesti arvioida ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen taajuusvaatimuksia ja yhdenmukaistettujen kaistojen tosiasiallista käyttöä.
(19)
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat radiotaajuuskomitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Tämän päätöksen tavoitteena on yhdenmukaistaa tekniset ehdot, jotka koskevat radiotaajuuksien saatavuutta ja tehokasta käyttöä ohjelma- ja tapahtumatuotannossa (PMSE) käytettävissä langattomissa audiolaitteistoissa.
2 artikla
Tässä päätöksessä tarkoitetaan
1)
’ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomilla audiolaitteistoilla’ analogisten tai digitaalisten audiosignaalien siirtämiseen rajallisen lähetin- ja vastaanotinmäärän välillä käytettäviä radiolaitteistoja, kuten radiomikrofoneja, korvamonitorijärjestelmiä ja audiolinkkejä, joita käytetään pääasiassa radio- ja televisio-ohjelmien tuotannossa tai yksityisissä tai julkisissa sosiaalisissa tai kulttuuritapahtumissa;
2)
ilmaisulla ’häiriöttömyyden ja suojaamattomuuden periaatteen mukaisesti’ sitä, ettei ole sallittua aiheuttaa häiriöitä radioviestintäpalveluille eikä vaatia suojausta radioviestintäpalveluista peräisin olevilta haitallisilta häiriöiltä.
3 artikla
1. Jäsenvaltioiden on kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta varattava ja asetettava saataville häiriöttömyyden ja suojaamattomuuden periaatteen mukaisesti taajuuskaistat 823-832 MHz ja 1 785-1 805 MHz ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomille audiolaitteistoille tämän päätöksen liitteessä esitettyjen teknisten vaatimusten mukaisesti.
2. Jäsenvaltioiden on kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta varattava ja asetettava saataville 1 kohdassa tarkoitettujen taajuuksien lisäksi radiotaajuudet siten, että ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomissa audiolaitteistoissa voidaan käyttää vähintään 30 MHz:n lisämäärää käyttäjien tarpeiden mukaan. Tällaisessa taajuuksien käytössä ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomissa audiolaitteistoissa on noudatettava häiriöttömyyden ja suojaamattomuuden periaatetta suhteessa käyttäjiin, joilla on yksittäinen lupa käyttää tällaisia taajuuksia.
3. Jotta voidaan parantaa 823-832 MHz:n ja 1 785-1 805 MHz:n taajuuskaistoilla sisätiloissa käytettävien ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen ja matkaviestintäverkkojen rinnakkaistoimintaa, jäsenvaltioiden on edistettävä, silloin kun se on mahdollista ja tarpeellista, häiriöiden lieventämisratkaisujen toteuttamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta häiriöttömyyden ja suojaamattomuuden periaatetta.
4 artikla
Sen estämättä, mitä 3 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi pitää voimassa 823-832 MHz:n ja 1 785-1 805 MHz:n taajuuskaistojen taajuuksia koskevat valtuutukset ja käyttöoikeudet, jotka ovat voimassa tämän päätöksen voimaantuloajankohtana, ainoastaan niiden voimassaolon päättymiseen saakka ja siinä määrin kuin se on tarpeellista. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava tästä komissiolle ja julkaistava tieto, ellei yleiseen turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvistä syistä muuta johdu.
5 artikla
Jäsenvaltioiden on valvottava tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien taajuuskaistojen käyttöä varmistaakseen niiden tehokkaan käytön ja raportoitava komissiolle liitteen muuttamista koskevista tarpeista.
6 artikla
Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kertomus tämän päätöksen täytäntöönpanosta viimeistään yhdeksän kuukauden kuluttua sen voimaantulosta.
7 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 1 päivänä syyskuuta 2014.