NAŘÍZENÍ RADY (EU, EURATOM) č. 1311/2013
ze dne 2. prosince 2013,
kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 312 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Roční stropy prostředků na závazky v jednotlivých kategoriích výdajů a roční stropy prostředků na platby stanovené tímto nařízením musí dodržovat stropy stanovené pro závazky a vlastní zdroje v rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom (1).
(2)
Vzhledem k potřebě dostatečné míry předvídatelnosti při přípravě a provádění střednědobých investic by měla být platnost víceletého finančního rámce stanovena na sedm let počínaje 1. lednem 2014. Nejpozději v roce 2016 proběhne přezkum, v návaznosti na volby do Evropského parlamentu. Orgány včetně Evropského parlamentu zvoleného v roce 2014 tak budou moci znovu posoudit priority. Výsledky tohoto přezkumu by se měly zohlednit při jakékoli revizi tohoto nařízení (dále jen „přezkum/revize“) pro zbývající roky víceletého finančního rámce.
(3)
V souvislosti s přezkumem/revizí víceletého finančního rámce v polovině období se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly, že předtím, než Komise předloží své návrhy, společně posoudí nejvhodnější délku období, které by měl pokrývat následujíc víceletý finanční rámec, s cílem dosáhnout náležité rovnováhy mezi délkou funkčních období členů Evropského parlamentu a Evropské komise a potřebou zajistit stabilitu programových cyklů a předvídatelnost ve vztahu k investicím.
(4)
Aby se Unii umožnilo plnit její závazky v souladu s článkem 323 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), měla by se uplatňovat zvláštní a maximální možná flexibilita.
(5)
Tyto zvláštní nástroje jsou nezbytné k tomu, aby Unie byla schopna reagovat na zvláštní nepředvídané okolnosti, nebo k financování jasně vymezených výdajů, které by nebylo možno financovat v rámci dostupných stropů pro jeden nebo více okruhů stanovených ve víceletém finančním rámci, což usnadní rozpočtový proces: rezerva na pomoc při mimořádných událostech, Fond solidarity Evropské unie, nástroj pružnosti, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, rozpětí pro nepředvídané události, zvláštní flexibilita pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu a celkové rozpětí pro závazky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí. Proto je třeba přijmout zvláštní ustanovení upravující možnost zapsat do rozpočtu prostředky na závazky přesahující stropy stanovené ve víceletém finančním rámci, pokud je nezbytné využití zvláštních nástrojů.
(6)
Bude-li nutné mobilizovat záruky ze souhrnného rozpočtu Unie za úvěry poskytnuté ze systému podpory platební bilance nebo z evropského mechanismu finanční stabilizace, které jsou stanoveny v nařízení Rady (ES) č. 332/2002 (2) a v nařízení Rady (EU) č. 407/2010 (3), měla by se potřebná částka čerpat nad rámec stropů prostředků na závazky a prostředků na platby ve víceletém finančním rámci a současně by se měl respektovat strop vlastních zdrojů.
(7)
Víceletý finanční rámec by měl být stanoven v cenách roku 2011. Rovněž by měla být stanovena pravidla pro technické úpravy víceletého finančního rámce za účelem přepočtu stropů a disponibilních rozpětí.
(8)
Víceletý finanční rámec by neměl brát v úvahu položky rozpočtu financované účelově vázanými příjmy ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2013 (4) (dále jen „finanční nařízení“).
(9)
Toto nařízení může být nutné revidovat v případě nepředvídaných okolností, s nimiž nebude možné se vypořádat v rámci stropů stanovených ve víceletém finančním rámci. Proto je nutné v takových případech revizi víceletého finančního rámce umožnit.
(10)
Je třeba stanovit pravidla pro další situace, které mohou vyžadovat úpravy nebo revizi víceletého finančního rámce. Tyto úpravy nebo revize mohou souviset s plněním rozpočtu, opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení, revizí Smluv, znovusjednocením Kypru nebo zpožděným přijetím nových pravidel pro určité oblasti politiky.
(11)
Národní příděly pro politiku soudržnosti jsou vypracovávány na základě statistických údajů a prognóz použitých pro aktualizaci návrhu tohoto nařízení, který Komise předložila v červenci roku 2012. Vzhledem k nejisté přesnosti prognóz a dopadu na členské státy s omezením a za účelem zohlednění zvláště obtížné situace členských států postižených krizí Komise v roce 2016 přezkoumá celkové příděly všech členských států v rámci cíle politiky soudržnosti „Investice pro růst a zaměstnanost“ pro období 2017 až 2020.
(12)
Je nezbytné stanovit obecná pravidla pro spolupráci mezi orgány během rozpočtového procesu.
(13)
Zvláštní pravidla jsou nezbytná také pro úpravu infrastrukturních projektů velkého rozsahu, jejichž trvání značně přesahuje období, na něž se vztahuje víceletý finanční rámec. Je nutné stanovit maximální částky příspěvků na tyto projekty ze souhrnného rozpočtu Unie, čímž bude zajištěno, že nebudou mít vliv na jiné projekty financované z tohoto rozpočtu.
(14)
Komise by měla předložit návrh nového víceletého finančního rámce před 1. lednem 2018, aby orgánům umožnila jeho přijetí v dostatečném časovém předstihu před začátkem následujícího víceletého finančního rámce. Toto nařízení by se mělo i nadále použít, nebude-li nařízení o novém víceletém finančním rámci přijato před koncem období víceletého finančního rámce stanoveného v tomto nařízení.
(15)
Hospodářský a sociální výbor, jakož i Výbor regionů byly konzultovány a přijaly stanoviska (5).
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Víceletý finanční rámec
Víceletý finanční rámec na období 2014 až 2020 (dále jen „víceletý finanční rámec“) je obsažen v příloze.
Článek 2
Přezkum/revize víceletého finančního rámce v polovině období
Do konce roku 2016 předloží Komise přezkum fungování víceletého finančního rámce, a to při plném zohlednění ekonomické situace v té době, jakož i posledních makroekonomických prognóz. Tento povinný přezkum bude, je-li to vhodné, doplněn legislativním návrhem na revizi tohoto nařízení v souladu s postupy stanovenými ve Smlouvě o fungování EU. Aniž je dotčen článek 7 tohoto nařízení, nebudou na základě této revize sníženy předem přidělené národní příděly.
Článek 3
Dodržování stropů víceletého finančního rámce
1. Evropský parlament, Rada a Komise dodrží v průběhu každého rozpočtového procesu a při plnění rozpočtu v daném rozpočtovém roce roční stropy výdajů stanovené ve víceletém finančním rámci.
Dílčím stropem okruhu 2, jak je stanoven v příloze, není dotčena flexibilita mezi dvěma pilíři společné zemědělské politiky (SZP). Upravený strop, který se uplatní pro I. pilíř SZP v návaznosti na převody mezi Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a přímými platbami se stanoví v příslušném právním aktu a víceletý finanční rámec se odpovídajícím způsobem upraví v rámci technické úpravy stanovené v čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Zvláštní nástroje uvedené v článcích 9 až 15 zajistí flexibilitu víceletého finančního rámce a budou přijaty za účelem zajištění hladkého průběhu rozpočtového procesu. Prostředky na závazky mohou být zapsány do rozpočtu nad stropy příslušných okruhů stanovených ve víceletém finančním rámci, pokud je nezbytné využít prostředky z rezervy na pomoc při mimořádných událostech, Fondu solidarity Evropské unie, nástroje pružnosti, Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, rozpětí pro nepředvídané události, zvláštní flexibility pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu a celkového rozpětí pro závazky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí, v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 (6), nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 (7), a Interinstitucionální dohodou mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí (8).
3. Bude-li třeba použít ze souhrnného rozpočtu Unie záruku za úvěr podle nařízení (ES) č. 332/2002 nebo podle nařízení (EU) č. 407/2010, stane se tak nad rámec stropů stanovených ve víceletém finančním rámci.
Článek 4
Dodržování stropu vlastních zdrojů
1. Pro každý rok, na který se finanční rámec vztahuje, nemůže být celková výše požadovaných prostředků na platby po roční úpravě a s ohledem na všechny další úpravy a revize, jakož i na použití čl. 2 odst. 2 a 3, taková, aby znamenala sazbu odvodu vlastních zdrojů přesahující strop vlastních zdrojů stanovený v souladu s rozhodnutím 2007/436/ES, Euratom.
2. Je-li to nezbytné, stropy stanovené ve víceletém finančním rámci se na základě jeho revize sníží s cílem zajistit dodržení stropu vlastních zdrojů stanoveného v souladu s rozhodnutím 2007/436/ES, Euratom.
Článek 5
Celkové rozpětí pro platby
1. Počínaje rokem 2015 Komise každoročně v rámci technické úpravy uvedené v článku 4 upraví směrem nahoru strop plateb pro roky 2015-2020 o částku, která se rovná rozdílu mezi provedenými platbami a stropem plateb víceletého finančního rámce z roku n-1.
2. Roční úpravy nesmí v letech 2018-2020 přesáhnout původní strop plateb pro příslušný rok o tyto maximální částky (v cenách roku 2011):
2018 - 7 miliard EUR,
2019 - 9 miliard EUR,
2020 - 10 miliard EUR.
3. Jakákoli úprava směrem nahoru musí být plně vyrovnána odpovídajícím snížením stropu plateb pro rok n-1.
Článek 6
Technické úpravy
1. Komise každý rok v předstihu před rozpočtovým procesem pro rok n +1 provede tyto technické úpravy víceletého finančního rámce:
a)
přecenění stropů a celkových částek prostředků na závazky a prostředků na platby v cenách roku n +1;
b)
výpočet dostupného rozpětí v mezích stropu vlastních zdrojů stanoveného podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom;
c)
výpočet absolutní částky rozpětí pro nepředvídané události stanoveného v článku 13;
d)
výpočet celkového rozpětí pro platby stanoveného v článku 5;
e)
výpočet celkového rozpětí pro závazky stanoveného v článku 14.
2. Komise provede technické úpravy uvedené v odstavci 1 na základě pevně stanoveného deflátoru ve výši 2 % za rok.
3. Komise sdělí Evropskému parlamentu a Radě výsledky technických úprav uvedených v odstavci 1 a podkladové ekonomické prognózy.
4. Aniž jsou dotčeny články 7 a 8, nemohou být provedeny žádné další technické úpravy ani během roku, ani v podobě dodatečných korekcí v následujících letech.
Článek 7
Úpravy přídělů na politiku soudržnosti
1. Za účelem zohlednění zvláště obtížné situace členských států postižených krizí Komise v roce 2016 spolu s technickou úpravou pro rok 2017 přezkoumá a porovná celkové příděly všech členských států v rámci cíle politiky soudržnosti „Investice pro růst a zaměstnanost“ pro období 2017 až 2020, přičemž použije metodu přidělování stanovenou v příslušném základním aktu na základě v té době dostupných nejaktuálnějších statistik a pro zastropované členské státy na základě srovnání mezi kumulovaným HDP daného členského státu za roky 2014 a 2015 a jeho kumulovaným HDP odhadovaným v roce 2012. Jestliže kumulativní rozdíl přesáhne +/- 5 %, provede úpravu těchto celkových přídělů.
2. Požadované úpravy se rozloží rovnoměrně na roky 2017-2020 a příslušné stropy víceletého finančního rámce se odpovídajícím způsobem změní. Stropy plateb se změní odpovídajícím způsobem, aby byl zajištěn řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky.
3. Ve své technické úpravě pro rok 2017, v návaznosti na střednědobý přezkum způsobilosti členských států pro Fond soudržnosti, stanovený v čl. 90 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (9), v případě, že se určitý členský stát stane nově způsobilým pro Fond soudržnosti, nebo stávající způsobilost ztratí, Komise přičte vyplývající částky k prostředkům přiděleným danému členskému státu pro období 2017 až 2020, nebo je od nich odečte.
4. Požadované úpravy vyplývající z odstavce 3 se rozloží rovnoměrně na roky 2017-2020 a příslušné stropy víceletého finančního rámce se odpovídajícím způsobem změní. Stropy plateb se změní odpovídajícím způsobem, aby byl zajištěn řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky.
5. Celkový čistý kladný nebo záporný dopad těchto úprav podle odstavců 1 a 3 nesmí překročit 4 miliardy EUR.
Článek 8
Úpravy související s opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení
V případě, že Komise zruší pozastavení rozpočtových závazků týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu v souvislosti s opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení, převede Komise v souladu s příslušným základním aktem pozastavené závazky do následujících let. Pozastavené závazky z roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu po roce n+3.
KAPITOLA 2
Zvláštní nástroje
Článek 9
Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
1. Účelem rezervy na pomoc při mimořádných událostech je rychle reagovat na konkrétní požadavky pomoci třetích zemí po událostech, které nebylo možné předvídat při sestavování rozpočtu; je určena především pro humanitární akce, ale lze ji využít i při civilním řešení krizí a civilní ochraně a v situacích, kdy vzniká velký tlak na vnějších hranicích Unie v důsledku migračních toků, vyžadují-li to okolnosti.
2. Roční výše této rezervy se stanovuje na 280 milionů EUR (v cenách roku 2011) a může být využita až do roku n+1 v souladu s finančním nařízením. Tato rezerva se do souhrnného rozpočtu Unie zapisuje jako předběžná položka. Část roční částky vyplývající z předchozího roku bude čerpána jako první. Ta část roční částky z roku n, jež se nevyužije ani v roce n + 1, propadá.
Článek 10
Fond solidarity Evropské unie
1. Fond solidarity Evropské unie má umožňovat finanční pomoc v případě rozsáhlých katastrof na území členského státu nebo kandidátské země, jak je stanoveno v příslušném základním právním aktu. Pro částku, jež bude pro účely fondu každoročně k dispozici, se stanoví strop ve výši 500 milionů EUR (v cenách roku 2011). K 1. říjnu každého roku by měla zůstat k dispozici alespoň jedna čtvrtina roční částky na pokrytí potřeb, které vzniknou do konce roku. Část uvedené roční částky, která není zapsána do rozpočtu, lze využít až do roku n+1. Část roční částky vyplývající z předchozího roku bude čerpána jako první. Ta část roční částky z roku n, jež se nevyužije ani v roce n + 1, propadá.
2. Ve výjimečných případech a za předpokladu, že v roce, kdy došlo ke katastrofě ve smyslu příslušného základního právního aktu, nepostačují zbývající disponibilní finanční zdroje Fondu solidarity Evropské unie k úhradě pomoci ve výši považované Evropským parlamentem a Radou za nezbytnou, může Komise navrhnout čerpání chybějících prostředků z ročních částek, jež jsou k dispozici pro rok následující.
Článek 11
Nástroj pružnosti
1. Nástroj pružnosti má v daném rozpočtovém roce a až do výše stanovené částky umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více jiných okruhů. Strop pro roční částku disponibilní pro nástroj pružnosti činí 471 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Nevyužitou část z roční částky nástroje pružnosti lze využít až do roku n+3. Část roční částky vyplývající z předchozích let bude využita jako první, a to podle stáří. Ta část roční částky, jež se nevyužije ani v roce n+3, propadá.
Článek 12
Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci
1. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, jehož cíle a oblast působnosti jsou vymezeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1927/2006, nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Tato položka pro Evropský fond pro přizpůsobení globalizaci se do souhrnného rozpočtu Unie zapisuje jako předběžná položka.
Článek 13
Rozpětí pro nepředvídané události
1. Mimo stropy víceletého finančního rámce se vytvoří rozpětí pro nepředvídané události ve výši až 0,03 % hrubého národního důchodu Unie, a to jako krajní nástroj umožňující reagovat na nepředvídané události. Může být uvolněno pouze ve vztahu k opravnému či ročnímu rozpočtu.
2. Výše prostředků čerpaných v každém daném roce z rozpětí pro nepředvídané události nepřekročí maximální částku stanovenou v rámci roční technické úpravy víceletého finančního rámce a musí být v souladu se stropem vlastních zdrojů.
3. Částky, které jsou k dispozici prostřednictvím uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události, musí být plně vyrovnány snížením rozpětí v jednom či více okruzích finančního rámce pro běžný rozpočtový rok nebo budoucí rozpočtové roky.
4. Takto vyrovnané částky nesmějí být dále uvolněny v kontextu víceletého finančního rámce. Využití rozpětí pro nepředvídané události nesmí vést k překročení celkových stropů prostředků na závazky a prostředků na platby, které jsou ve víceletém finančním rámci stanoveny na běžný rozpočtový rok a budoucí rozpočtové roky.
Článek 14
Celkové rozpětí pro závazky na růst a zaměstnanost, zejména zaměstnanosti mladých lidí
1. Rozpětí pod stropy, které víceletý finanční rámec stanoví u prostředků na závazky pro roky 2014-2017, představuje celkové rozpětí víceletého finančního rámce pro závazky, jež má být k dispozici nad rámec stropů stanovených ve víceletém finančním rámci pro roky 2016 až 2020 pro cíle politiky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí.
2. Komise každý rok v rámci technické úpravy podle článku 6 vypočte částku, která je k dispozici. Evropský parlament a Rada mohou toto celkové rozpětí víceletého finančního rámce nebo jeho část uvolnit v rámci rozpočtového procesu podle článku 314 Smlouvy o fungování EU.
Článek 15
Zvláštní flexibilita pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu
Až 2 543 milionů EUR (v cenách roku 2011) může být v letech 2014 a 2015 upřednostněno jako součást ročního rozpočtového procesu pro specifikované politické cíle týkající se zaměstnanosti mladých lidí, výzkumu, programu ERASMUS, zejména pro učňovské stáže, a malých a středních podniků. Tyto částky musí být plně započteny vůči prostředkům v rámci okruhů nebo mezi nimi, tak aby se nezměnily celkové roční stropy pro období 2014-2020 ani celkové příděly podle okruhů a podokruhů za uvedené období.
Článek 16
Příspěvek k financování projektů velkého rozsahu
1. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro evropské programy pro družicovou navigaci EGNOS a Galileo ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 6 300 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro projekt Mezinárodního termonukleárního experimentálního reaktoru (ITER) ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 2 707 milionů EUR (v cenách roku 2011).
3. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro program Copernicus (Evropský program monitorování Země) ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 3 786 milionů EUR (v cenách roku 2011).
KAPITOLA 3
Revize
Článek 17
Revize víceletého finančního rámce
1. Aniž je dotčen čl. 4 odst. 2 a články 18 až 22 a 25, lze v případě nepředvídaných okolností víceletý finanční rámec revidovat v souladu se stropem vlastních zdrojů stanoveným podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom.
2. Každý návrh na revizi víceletého finančního rámce podle odstavce 1 musí být zpravidla předložen a přijat před začátkem rozpočtového procesu pro daný rozpočtový rok nebo pro první z daných rozpočtových let.
3. Každý návrh na revizi víceletého finančního rámce podle odstavce 1 přezkoumá možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajících do okruhu dotčeného revizí, přičemž se klade zvláštní zřetel na očekávané nedostatečné využití prostředků. Cílem by mělo být, aby významná částka, vyjádřená v absolutní hodnotě a jako procento plánovaného nového výdaje, byla v mezích stávajícího stropu pro příslušný okruh.
4. Každá revize víceletého finančního rámce podle odstavce 1 zohlední možnosti vyrovnání každého zvýšení stropu v jednom okruhu snížením stropu v jiném okruhu.
5. Každá revize víceletého finančního rámce podle odstavce 1 zachová vhodný poměr mezi závazky a platbami.
Článek 18
Revize spojená s prováděním
Současně se sdělením výsledků technických úprav víceletého finančního rámce předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě návrhy na revizi celkových prostředků na platby, které považuje za nezbytné z hlediska provádění, aby zajistila řádnou správu ročních stropů plateb a zejména jejich řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky. Evropský parlament a Rada rozhodnou o uvedených návrzích do 1. května roku n.
Článek 19
Revize vyplývající z nových pravidel nebo programů pro strukturální fondy, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, Evropský námořní a rybářský fond, Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní bezpečnost
1. V případě přijetí nových pravidel nebo programů v rámci sdíleného řízení strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, Evropského námořního a rybářského fondu, Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost po 1. lednu 2014 bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly prostředky, které nebyly využity v roce 2014, převedeny do následujících let nad rámec příslušných výdajových stropů,.
2. Revize týkající se převodu přidělených částek nečerpaných v roce 2014 bude přijata před 1. květnem 2015.
Článek 20
Revize finančního rámce v případě revize Smluv
Dojde-li v období 2014-2020 k revizi Smluv, která by měla rozpočtový dopad, bude víceletý finanční rámec odpovídajícím způsobem revidován.
Článek 21
Revize víceletého finančního rámce v případě rozšíření Unie
Přistoupí-li k Unii v období 2014 až 2020 nový členský stát nebo nové členské státy, bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly zohledněny požadavky na výdaje vyplývající z tohoto přistoupení.
Článek 22
Revize víceletého finančního rámce v případě znovusjednocení Kypru
V případě znovusjednocení Kypru mezi lety 2014 až 2020 bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby bylo zohledněno komplexní urovnání kyperského problému a dodatečné finanční potřeby vyplývající ze znovusjednocení.
Článek 23
Interinstitucionální spolupráce během rozpočtového procesu
Evropský parlament, Rada a Komise (dále jen „orgány“) přijmou veškerá opatření, aby usnadnily průběh ročního rozpočtového procesu.
Orgány v průběhu tohoto procesu spolupracují v dobré víře s cílem sblížit co nejvíce své postoje. Orgány ve všech stadiích tohoto procesu spolupracují prostřednictvím příslušných interinstitucionálních kontaktů s cílem sledovat postup práce a analyzovat míru sbližování názorů.
Orgány zajistí co nejlepší koordinaci svých pracovních harmonogramů s cílem umožnit, aby jednání probíhala koherentně a konvergentně a směřovala k přijetí souhrnného rozpočtu Unie.
Ve všech stádiích procesu a na různých úrovních zastoupení se mohou v závislosti na povaze očekávané diskuse konat třístranné rozhovory. Každý orgán v souladu se svým jednacím řádem určí své zástupce na každé zasedání, definuje svůj mandát pro jednání a o opatřeních týkajících se zasedání včas informuje ostatní orgány.
Článek 24
Jednotnost rozpočtu
Do souhrnného rozpočtu Unie musí být v souladu s článkem 7 finančního nařízení zahrnuty veškeré výdaje a příjmy Unie a Evropského společenství pro atomovou energii, včetně výdajů vyplývajících z jakéhokoli příslušného rozhodnutí přijatého jednomyslně Radou po konzultaci s Evropským parlamentem v rámci článku 332 Smlouvy o fungování EU.
Článek 25
Přechod k dalšímu víceletému finančnímu rámci
Komise předloží před 1. lednem 2018 návrh nového víceletého finančního rámce.
Nebude-li do 31. prosince 2020 přijato nařízení Rady, kterým se stanoví nový víceletý finanční rámec, prodlouží se platnost stropů a dalších ustanovení pro poslední rok stávajícího víceletého finanční rámce, dokud nebude přijato nové nařízení, kterým se stanoví nový víceletý finanční rámec. Přistoupí-li k Unii po roce 2020 nový členský stát a bude-li to třeba, reviduje se prodloužený víceletý finanční rámec tak, aby zohledňoval toto přistoupení.
Článek 26
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2013.
NEUVOSTON ASETUS (EU, EURATOM) N:o 1311/2013,
annettu 2 päivänä joulukuuta 2013,
vuosia 2014-2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 312 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Tässä asetuksessa vahvistetut menoluokittain esitetyt maksusitoumusmäärärahojen vuotuiset enimmäismäärät sekä maksumäärärahojen vuotuiset enimmäismäärät eivät saa ylittää neuvoston päätöksessä 2007/436/EY, Euratom (1) vahvistettuja sitoumusten ja omien varojen enimmäismääriä.
(2)
Koska keskipitkän ajan sijoitusten valmistelu ja toteuttaminen edellyttävät riittävää ennakoitavuutta, monivuotisen rahoituskehyksen kestoksi olisi määriteltävä seitsemän vuotta alkaen 1 päivästä tammikuuta 2014. Viimeistään vuonna 2016 Euroopan parlamentin vaalien jälkeen tehdään arviointi. Siten toimielimet, vuonna 2014 valittava Euroopan parlamentti mukaan luettuna, voivat arvioida painopisteitä uudelleen. Tämän arvioinnin tulokset olisi otettava huomioon kaikissa tämän asetuksen mahdollisissa tarkistuksissa monivuotisen rahoituskehyksen jäljellä olevana voimassaoloaikana. Tähän järjestelyyn viitataan jäljempänä ilmaisulla "arviointi/tarkistus".
(3)
Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat, että ne tarkastelevat yhdessä monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin/tarkistuksen yhteydessä seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen asianmukaisinta kestoa ennen kuin komissio esittää ehdotuksensa, jotta ne löytäisivät sopivan tasapainon Euroopan parlamentin ja Euroopan komission jäsenten toimikausien keston sekä ohjelmakausien vakauden ja sijoitusten ennustettavuuden välillä.
(4)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 323 artiklan noudattamiseksi olisi sovellettava erityistä ja mahdollisimman suurta joustavuutta, jotta unioni voi täyttää velvoitteensa.
(5)
Seuraavat erityisrahoitusvälineet ovat tarpeen, jotta unioni voi vastata tiettyihin erikseen määriteltyihin ennakoimattomiin tilanteisiin tai rahoittaa sellaisia tarkasti määriteltyjä menoja, joita ei voida kattaa rahoituskehyksessä vahvistettujen, yhden tai useamman otsakkeen enimmäismäärien rajoissa, mikä helpottaa näin talousarviomenettelyä: hätäapuvaraus, Euroopan unionin solidaarisuusrahasto, joustoväline, Euroopan globalisaatiorahasto, ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara, erityinen joustovara nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi ja tutkimustoiminnan vahvistamiseksi sekä kokonaisliikkumavara kasvua ja työllisyyttä, erityisesti nuorten työllisyyttä, koskevia sitoumuksia varten. Sen vuoksi olisi erikseen säädettävä siitä, että talousarvioon voidaan ottaa maksusitoumusmäärärahoja ylittämällä monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetut enimmäismäärät silloin, kun on tarpeen turvautua erityisrahoitusvälineisiin.
(6)
Jos on otettava käyttöön unionin yleisessä talousarviossa annetut takaukset lainoille, jotka on myönnetty neuvoston asetuksella (EY) N:o 332/2002 (2) perustetun maksutasejärjestelyn tai neuvoston asetuksella (EU) N:o 407/2010 (3) käyttöönotetun Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin mukaisesti, tarvittava määrä otetaan käyttöön ylittämällä monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvät maksusitoumus- ja maksumäärärahojen enimmäismäärät, noudattaen omien varojen enimmäismäärää.
(7)
Monivuotinen rahoituskehys olisi esitettävä vuoden 2011 hintoina. Lisäksi olisi vahvistettava monivuotisen rahoituskehyksen teknisiä mukautuksia koskevat säännöt, joita sovelletaan enimmäismäärien ja käytettävissä olevien liikkumavarojen uudelleen laskemiseen.
(8)
Monivuotisessa rahoituskehyksessä ei olisi otettava huomioon niitä budjettikohtia, jotka rahoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 (4), jäljempänä 'varainhoitoasetus', tarkoitetuilla käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla.
(9)
Tätä asetusta saatetaan joutua tarkistamaan ennakoimattomissa tilanteissa, joiden aiheuttamaa rahoitustarvetta ei voida kattaa monivuotisen rahoituskehyksen osana vahvistettujen enimmäismäärien rajoissa. Sen vuoksi on tarpeen säätää monivuotisen rahoituskehyksen tarkistuksesta tällaisissa tapauksissa.
(10)
Olisi vahvistettava säännöt sellaisia muita tilanteita varten, joissa saattaa olla tarpeen mukauttaa tai tarkistaa monivuotista rahoituskehystä. Tällaiset mukautukset tai tarkistukset voivat liittyä talousarvion toteuttamiseen, toimenpiteisiin, joilla rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan, perussopimusten tarkistukseen, laajentumiseen, Kyproksen jälleenyhdistymiseen tai eräitä politiikanaloja koskevien uusien sääntöjen viivästyneeseen hyväksymiseen.
(11)
Koheesiopolitiikan jäsenvaltiokohtaiset määrärahat määritellään käyttäen niitä tilastotietoja ja ennusteita, joita käytettiin komission tästä asetuksesta heinäkuussa 2012 antamassa päivitetyssä ehdotuksessa. Kun otetaan huomioon arvioihin liittyvä epävarmuus ja vaikutukset niihin jäsenvaltioihin, joihin sovelletaan tukikattoa, sekä kriisistä kärsivien maiden erityisen vaikean tilanteen huomioimiseksi komissio arvioi vuonna 2016 kaikkien jäsenvaltioiden koheesiopolitiikan "Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin" -tavoitteen mukaisia kokonaismäärärahoja vuosiksi 2017-2020.
(12)
On tarpeen vahvistaa yleiset säännöt toimielinten yhteistyöstä talousarviomenettelyssä.
(13)
Lisäksi tarvitaan erityisiä sääntöjä laajamittaisia infrastruktuurihankkeita varten, joiden kesto ylittää selvästi monivuotisen rahoituskehyksen kattaman ajanjakson. On tarpeen vahvistaa näille hankkeille unionin yleisestä talousarviosta myönnettävän rahoituksen enimmäismäärät, millä varmistetaan, että ne eivät vaikuta kyseisestä talousarviosta rahoitettaviin muihin hankkeisiin.
(14)
Komission olisi esitettävä ehdotus uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi ennen 1 päivää tammikuuta 2018, jotta toimielimet voisivat hyväksyä sen riittävän ajoissa ennen seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen soveltamisen aloittamisajankohtaa. Tämän asetuksen soveltamista olisi jatkettava siinä tapauksessa, että uutta rahoituskehystä ei hyväksytä ennen tässä asetuksessa vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen soveltamisen päättymistä.
(15)
Talous- ja sosiaalikomiteaa sekä alueiden komiteaa on kuultu, ja ne ovat antaneet lausuntonsa (5),
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 LUKU
Yleiset säännökset
1 artikla
Monivuotinen rahoituskehys
Vuosia 2014-2020 koskeva monivuotinen rahoituskehys, jäljempänä 'monivuotinen rahoituskehys', vahvistetaan liitteessä.
2 artikla
Monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointi/tarkistus
Komissio esittää vuoden 2016 loppuun mennessä monivuotisen rahoituskehyksen toiminnasta arvioinnin, jossa otetaan täysin huomioon tuolloin vallitseva taloustilanne sekä viimeisimmät makrotalousennusteet. Tämän pakollisen arvioinnin yhteydessä tehdään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen tarkistamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Ennalta jaettuja jäsenvaltiokohtaisia määrärahoja ei tällaisen tarkistuksen yhteydessä vähennetä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 7 artiklan soveltamista.
3 artikla
Monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien noudattaminen
1. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio noudattavat monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettuja menojen vuotuisia enimmäismääriä jokaisessa talousarviomenettelyssä ja aina toteuttaessaan asianomaisen vuoden talousarviota.
Liitteessä olevan 2 otsakkeen alaenimmäismäärä vahvistetaan rajoittamatta yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) kahden pilarin välistä joustoa. YMP:n I pilariin sovellettava, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja suorien tukien välisten siirtojen jälkeen mukautettu enimmäismäärä vahvistetaan asiaankuuluvassa säädöksessä, ja monivuotista rahoituskehystä mukautetaan vastaavasti tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetyn teknisen mukautuksen nojalla.
2. Jäljempänä 9-15 artiklassa säädetyillä erityisrahoitusvälineillä varmistetaan monivuotisen rahoituskehyksen jousto, ja ne vahvistetaan, jotta talousarviomenettely voidaan toteuttaa sujuvasti. Maksusitoumusmäärärahoja voidaan ottaa talousarvioon yli monivuotisessa rahoituskehyksessä asianomaisille otsakkeille vahvistettujen enimmäismäärien silloin, kun on tarpeen ottaa käyttöön varoja hätäapuvarauksesta, Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, joustovälineestä, Euroopan globalisaatiorahastosta, ennakoimattomiin menoihin varatusta liikkumavarasta, nuorisotyöttömyyden vähentämiseen ja tutkimustoiminnan vahvistamiseen tarkoitetusta erityisestä joustovarasta sekä kasvua ja työllisyyttä, erityisesti nuorten työllisyyttä, koskevia sitoumuksia varten asetetusta kokonaisliikkumavarasta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (6), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (7) sekä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä tehdyn toimielinten sopimuksen (8) mukaisesti.
3. Jos unionin yleisestä talousarviosta asetuksen (EY) N:o 332/2002 tai asetuksen (EU) N:o 407/2010 nojalla myönnetty lainan takaus on otettava käyttöön, kyseinen määrä otetaan käyttöön ylittämällä monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetut enimmäismäärät.
4 artikla
Omien varojen enimmäismäärän noudattaminen
1. Tarvittava maksumäärärahojen kokonaismäärä, jossa on otettu huomioon vuosittainen mukautus sekä kaikki muut mukautukset ja tarkistukset sekä 3 artiklan 2 ja 3 kohta, ei yhdenkään monivuotisen rahoituskehyksen kattaman vuoden osalta saa aiheuttaa sellaista omien varojen tarvetta, joka ylittää päätöksen 2007/436/EY, Euratom mukaisesti vahvistetun omien varojen enimmäismäärän.
2. Monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettuja enimmäismääriä alennetaan tarkistuksen kautta tarvittaessa sen varmistamiseksi, että päätöksen 2007/436/EY, Euratom mukaisesti vahvistettua omien varojen enimmäismäärää noudatetaan.
5 artikla
Maksumäärärahojen kokonaisliikkumavara
1. Osana 6 artiklassa tarkoitettua teknistä mukautusta komissio mukauttaa vuosittain vuodesta 2015 alkaen vuosien 2015-2020 maksumäärärahojen enimmäismäärää ylöspäin määrällä, joka vastaa suoritettujen maksujen ja monivuotisen rahoituskehyksen maksumäärärahojen vuoden n-1 enimmäismäärän välistä eroa.
2. Vuosittaiset mukautukset eivät saa ylittää seuraavia vuosille 2018-2020 asetettuja enimmäismääriä (vuoden 2011 hintoina) verrattuna maksumäärärahojen alkuperäiseen enimmäismäärään kyseisinä vuosina:
2018 - 7 miljardia euroa
2019 - 9 miljardia euroa
2020 - 10 miljardia euroa.
3. Mahdolliset mukautukset ylöspäin on korvattava täysin maksumäärärahojen vuoden n-1 enimmäismäärän vastaavalla vähennyksellä.
6 artikla
Tekniset mukautukset
1. Komissio tekee joka vuosi ennen varainhoitovuoden n + 1 talousarviomenettelyä seuraavat tekniset mukautukset monivuotiseen rahoituskehykseen:
a)
se arvioi uudelleen enimmäismäärät sekä maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen kokonaismäärät vuoden n + 1 hinnoin;
b)
se laskee päätöksen 2007/436/EY, Euratom mukaisesti vahvistettuun omien varojen enimmäismäärään nähden jäävän liikkumavaran;
c)
se laskee 13 artiklassa tarkoitetun ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran ehdottoman määrän;
d)
se laskee 5 artiklassa tarkoitetun maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran;
e)
se laskee 14 artiklassa tarkoitettujen sitoumusten kokonaisliikkumavaran.
2. Komissio tekee 1 kohdassa tarkoitetut tekniset mukautukset 2 prosentin kiinteän vuosittaisen deflaattorin perusteella.
3. Komissio toimittaa 1 kohdassa tarkoitettujen teknisten mukautusten tulokset ja niiden perustana olevat talousennusteet Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
4. Muita kyseessä olevaa vuotta koskevia teknisiä mukautuksia ei tehdä varainhoitovuoden aikana eikä sitä seuraavina vuosina jälkikäteen tehtävinä korjauksina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 ja 8 artiklan soveltamista.
7 artikla
Koheesiopolitiikan määrärahojen mukauttaminen
1. Kriisistä kärsivien jäsenvaltioiden erityisen vaikean tilanteen huomioon ottamiseksi komissio arvioi vuonna 2016 vuotta 2017 koskevan teknisen mukautuksen yhteydessä kaikkien jäsenvaltioiden koheesiopolitiikan "Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin" -tavoitteen mukaisia kokonaismäärärahoja vuosiksi 2017-2020 käyttäen asiaankuuluvassa perussäädöksessä määriteltyä jakomenetelmää tällöin saatavilla olevien uusimpien tilastojen perusteella sekä vertailemalla niiden jäsenvaltioiden osalta, joihin sovelletaan tukikattoa, vuosina 2014-2015 todennettua kumulatiivista kansallista BKT:ta ja vuonna 2012 arvioitua kumulatiivista kansallista BKT:ta. Komissio mukauttaa kyseisiä kokonaismäärärahoja, jos kumulatiivinen ero on yli +/- 5 prosenttia.
2. Tarvittavat mukautukset jaetaan tasasuhtaisesti vuosien 2017-2020 kesken, ja monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettuja asianomaisia enimmäismääriä mukautetaan vastaavasti. Maksumäärärahojen enimmäismääriä mukautetaan myös vastaavasti sen varmistamiseksi, että kehitys suhteessa maksusitoumusmäärärahoihin on hallittua.
3. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (9) 90 artiklan 5 kohdassa säädetyn koheesiorahaston tukeen oikeutettujen jäsenvaltioiden väliarvioinnin jälkeen ja siinä tapauksessa, että jäsenvaltio on uudelleen oikeutettu koheesiorahaston tukeen tai menettää olemassa olevan oikeutensa, komissio lisää vuotta 2017 koskevassa teknisessä mukautuksessaan tuloksena olevat määrät jäsenvaltiolle vuosiksi 2017-2020 myönnettyihin määriin tai vähentää kyseiset määrät noista määristä.
4. Edellä olevasta 3 kohdasta johtuvat tarvittavat mukautukset jaetaan tasasuhtaisesti vuosien 2017-2020 kesken, ja monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettuja asianomaisia enimmäismääriä mukautetaan vastaavasti. Maksumäärärahojen enimmäismääriä mukautetaan myös vastaavasti sen varmistamiseksi, että kehitys suhteessa maksusitoumusmäärärahoihin on hallittua.
5. Tällaisten 1 ja 3 kohdassa tarkoitettujen mukautusten positiivinen tai negatiivinen kokonaisnettovaikutus ei saa ylittää 4:ää miljardia euroa.
8 artikla
Mukautukset, jotka koskevat toimenpiteitä, joilla rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
Jos komissio lopettaa Euroopan aluekehitysrahastoon, Euroopan sosiaalirahastoon, koheesiorahastoon, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon tai Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon liittyvien talousarviositoumusten keskeyttämisen sellaisten toimenpiteiden yhteydessä, joilla rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan, komissio siirtää keskeytetyt sitoumukset asiaa koskevan perussäädöksen mukaisesti seuraaville vuosille. Keskeytettyjä, vuonna n tehtyjä sitoumuksia ei voida siirtää vuoden n + 3 jälkeisille vuosille.
2 LUKU
Erityisrahoitusvälineet
9 artikla
Hätäapuvaraus
1. Hätäapuvarauksella on tarkoitus vastata nopeasti sellaisiin kolmansien maiden yksittäisiin avuntarpeisiin, jotka johtuvat tapahtumista, joita ei voitu ennakoida talousarviota laadittaessa, ja se on tarkoitettu ensisijaisesti humanitaarisia toimia varten mutta tilanteen edellyttäessä myös siviilikriisinhallintaa ja pelastuspalvelua varten sekä sellaisia tilanteita varten, joissa muuttovirrat unionin ulkorajoilla aiheuttavat erityisen suuria paineita.
2. Hätäapuvarauksen vuotuinen määrä on 280 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina), ja sitä voidaan käyttää vuoteen n + 1 saakka varainhoitoasetuksen mukaisesti. Hätäapuvaraus otetaan unionin yleiseen talousarvioon varauksena. Vuotuisesta määrästä käytetään ensin aiemmilta vuosilta peräisin olevat määrät. Se osa vuoden n vuosittaisesta määrästä, jota ei käytetä vuoden n + 1 kuluessa, peruuntuu.
10 artikla
Euroopan unionin solidaarisuusrahasto
1. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston tarkoituksena on tarjota taloudellista apua asianomaisessa perussäädöksessä määritellyissä suuronnettomuuksissa, jotka tapahtuvat jonkin jäsenvaltion tai ehdokasmaan alueella. Solidaarisuusrahaston käyttöön vuosittain asetettavien määrärahojen enimmäismäärä on 500 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina). Kunkin vuoden lokakuun 1 päivänä on oltava jäljellä vähintään neljäsosa vuosittain käytössä olevien varojen määrästä, jotta kyseisen vuoden loppuun mennessä syntyvät tarpeet voidaan kattaa. Se osuus vuotuisesta määrästä, jota ei ole otettu talousarvioon, on käytettävissä vuoteen n + 1 asti. Vuotuisesta määrästä käytetään ensin edelliseltä vuodelta peräisin olevat määrät. Se osa vuoden n vuosittaisesta määrästä, jota ei käytetä vuoden n + 1 kuluessa, peruuntuu.
2. Poikkeustapauksissa ja jos asianomaisen perussäädöksen mukaiset katastrofin tapahtumisvuonna Euroopan unionin solidaarisuusrahastossa jäljellä olevat rahoitusvarat eivät riitä kattamaan Euroopan parlamentin ja neuvoston tarpeelliseksi katsoman avun määrää, komissio voi ehdottaa erotuksen rahoittamista seuraavaa vuotta varten käytettävissä olevista vuosittaisista määristä.
11 artikla
Joustoväline
1. Joustovälineestä on tarkoitus rahoittaa tiettynä varainhoitovuonna sellaisia tarkasti määriteltyjä menoja, joita ei voida kattaa yhden tai useamman muun otsakkeen enimmäismäärien rajoissa käytettävissä olevista määristä. Joustovälinettä varten käytettävissä oleva vuotuinen enimmäismäärä on 471 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina.
2. Joustovälineen vuotuisen määrän käyttämätöntä osaa voidaan käyttää vuoteen n + 3 saakka. Vuotuisesta määrästä käytetään ensin aiemmilta vuosilta peräisin olevat määrät aikajärjestyksessä. Se osa vuoden n vuosittaisesta määrästä, jota ei käytetä vuoden n + 3 kuluessa, peruuntuu.
12 artikla
Euroopan globalisaatiorahasto
1. Euroopan globalisaatiorahasto, jonka tavoitteet ja soveltamisala määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1927/2006, ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina).
2. Määrärahat Euroopan globalisaatiorahastoa varten otetaan unionin yleiseen talousarvioon varauksena.
13 artikla
Ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara
1. Monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien ulkopuolelle luodaan ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara, jonka suuruus on korkeintaan 0,03 prosenttia unionin bruttokansantulosta, viimeiseksi keinoksi ennalta arvaamattomiin olosuhteisiin reagoimista varten. Se voidaan ottaa käyttöön ainoastaan lisätalousarvion tai vuotuisen talousarvion yhteydessä.
2. Ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käytössä ei minään vuonna saa ylittää monivuotisen rahoituskehyksen vuosittaisen teknisen mukautuksen mukaista enimmäismäärää, ja siinä on noudatettava omien varojen enimmäismäärää.
3. Ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönotolla saadut määrät on korvattava kokonaan monivuotisen rahoituskehyksen yhden tai useamman otsakkeen liikkumavaroilla kuluvana varainhoitovuotena tai tulevina varainhoitovuosina.
4. Tällä tavoin korvattuja määriä ei saa ottaa uudelleen käyttöön monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä. Ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käytössä ei saa ylittää maksusitoumus- ja maksumäärärahojen kokonaisenimmäismääriä, jotka on vahvistettu monivuotisessa rahoituskehyksessä kuluvaa varainhoitovuotta ja tulevia varainhoitovuosia varten.
14 artikla
Kokonaisliikkumavara kasvua ja työllisyyttä, erityisesti nuorten työllisyyttä, koskevia sitoumuksia varten
1. Monivuotisessa rahoituskehyksessä maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriin (2014-2017) nähden jäävä liikkumavara muodostaa sellaisen monivuotisen rahoituskehyksen kokonaisliikkumavaran sitoumuksia varten, joka on määrä ottaa käyttöön monivuotisessa rahoituskehyksessä vuosiksi 2016-2020 vahvistettujen enimmäismäärien lisäksi kasvuun ja työllisyyteen, erityisesti nuorten työllisyyteen liittyviä politiikkatavoitteita varten.
2. Komissio laskee käytettävissä olevan määrän vuosittain osana 6 artiklassa tarkoitettua teknistä mukautusta. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat ottaa monivuotisen rahoituskehyksen kokonaisliikkumavaran tai osan siitä käyttöön talousarviomenettelyn puitteissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan mukaisesti.
15 artikla
Erityinen joustovara nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi ja tutkimustoiminnan vahvistamiseksi
Vuosina 2014 ja 2015 voidaan osana vuotuista talousarviomenettelyä osoittaa etupainotteisesti enintään 2 543 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina) määrättyihin politiikkatavoitteisiin, jotka liittyvät nuorisotyöttömyyteen, tutkimustoimintaan, Erasmus-ohjelman toimiin erityisesti oppisopimuskoulutuksen alalla sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Tämä määrä on korvattava kokonaan määrärahoilla otsakkeiden sisällä ja/tai välillä, jotta vuosia 2014-2020 koskevat kokonaisenimmäismäärät ja otsakkeen tai alaotsakkeen kokonaismäärärahat kyseiselle ajanjaksolle pysyvät ennallaan.
16 artikla
Osallistuminen laajamittaisten hankkeiden rahoitukseen
1. Unionin yleisestä talousarviosta osoitetaan eurooppalaisiin satelliittinavigointiohjelmiin (EGNOS ja Galileo) vuosina 2014-2020 enintään 6 300 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina).
2. Unionin yleisestä talousarviosta osoitetaan kansainväliseen lämpöydinkoereaktorihankkeeseen (ITER) vuosina 2014-2020 enintään 2 707 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina).
3. Unionin yleisestä talousarviosta osoitetaan Copernicukseen (Euroopan maanhavainnointiohjelma) vuosina 2014-2020 enintään 3 786 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina).
3 LUKU
Tarkistus
17 artikla
Monivuotisen rahoituskehyksen tarkistus
1. Ennakoimattomissa tilanteissa monivuotista rahoituskehystä voidaan tarkistaa päätöksen 2007/436/EY, Euratom mukaisesti vahvistetun omien varojen enimmäismäärän rajoissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan 2 kohdan, 18-22 artiklan ja 25 artiklan soveltamista.
2. Edellä olevan 1 kohdan mukaisessa monivuotisen rahoituskehyksen tarkistusta koskevassa ehdotuksessa on pääsääntöisesti esitettävä ja hyväksyttävä ennen kuin aloitetaan talousarviomenettely, joka koskee asianomaista varainhoitovuotta tai asianomaisista varainhoitovuosista ensimmäistä.
3. Edellä olevan 1 kohdan mukaisessa monivuotisen rahoituskehyksen tarkistusta koskevassa ehdotuksessa on tarkasteltava mahdollisuutta kohdentaa menoja tarkistettavana olevaan otsakkeeseen sisältyvien ohjelmien kesken uudelleen etenkin määrärahojen odotettavissa olevan vajaakäytön perusteella. Tavoitteena on, että sekä ehdottomana lukuna että suhteellisena osuutena mitattuna merkittävä osuus uusista menoista katetaan kyseisen otsakkeen enimmäismäärän puitteissa.
4. Tarkistettaessa monivuotista rahoituskehystä 1 kohdan mukaisesti on otettava huomioon mahdollisuus korvata jonkin otsakkeen enimmäismäärän kasvattaminen supistamalla jonkin toisen otsakkeen enimmäismäärää.
5. Tarkistettaessa monivuotista rahoituskehystä 1 kohdan mukaisesti on aina säilytettävä asianmukainen suhde sitoumusten ja maksujen välillä.
18 artikla
Toteuttamiseen liittyvä tarkistus
Ilmoittaessaan monivuotisen rahoituskehyksen teknisten mukautusten tuloksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle komissio tekee toteuttamisen perusteella tarpeellisiksi katsomansa ehdotukset maksumäärärahojen kokonaismäärän tarkistamiseksi varmistaakseen maksujen vuosittaisten enimmäismäärien moitteettoman hallinnoinnin ja erityisesti sen, että niiden kehitys suhteessa maksusitoumusmäärärahoihin on hallittua. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät näistä ehdotuksista ennen vuoden n toukokuun 1 päivää.
19 artikla
Rakennerahastoja, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa, Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa, turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa ja sisäisen turvallisuuden rahastoa koskevien uusien sääntöjen tai ohjelmien johdosta tapahtuva tarkistus
1. Jos rakennerahastoista, koheesiorahastosta, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta, turvapaikka- ja maahanmuuttorahastosta tai sisäisen turvallisuuden rahastosta annetaan uudet säännöt tai hyväksytään uudet yhteistyössä hallinnoitavat ohjelmat 1 päivän tammikuuta 2014 jälkeen, monivuotista rahoituskehystä tarkistetaan siirtämällä varainhoitovuonna 2014 käyttämättä jääneet määrärahat seuraaville vuosille vastaavien menojen enimmäismääriä kasvattamalla.
2. Vuoden 2014 käyttämättä jääneiden määrärahojen siirtoa koskeva tarkistus hyväksytään ennen 1 päivää toukokuuta 2015.
20 artikla
Perussopimusten tarkistukseen perustuva monivuotisen rahoituskehyksen tarkistus
Jos perussopimuksiin tehdään vuosina 2014-2020 tarkistus, jolla on talousarviovaikutuksia, monivuotista rahoituskehystä tarkistetaan vastaavasti.
21 artikla
Unionin mahdolliseen laajentumiseen perustuva monivuotisen rahoituskehyksen tarkistus
Jos unioniin liittyy uusi jäsenvaltio tai uusia jäsenvaltioita vuosina 2014-2020, monivuotista rahoituskehystä tarkistetaan tästä aiheutuvien rahoitustarpeiden huomioon ottamiseksi.
22 artikla
Kyproksen mahdolliseen jälleenyhdistymiseen perustuva monivuotisen rahoituskehyksen tarkistus
Jos Kypros yhdistyy jälleen vuosina 2014-2020, monivuotista rahoituskehystä tarkistetaan Kyproksen ongelman kokonaisvaltaisen ratkaisun ja jälleenyhdistymisestä johtuvien uusien rahoitustarpeiden huomioon ottamiseksi.
23 artikla
Toimielinten yhteistyö talousarviomenettelyssä
Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio, jäljempänä 'toimielimet', pyrkivät helpottamaan vuotuista talousarviomenettelyä kaikin tavoin.
Toimielimet tekevät yhteistyötä vilpittömässä mielessä koko menettelyn ajan tavoitteenaan kantojensa yhteensovittaminen. Toimielimet tekevät menettelyn kaikissa vaiheissa yhteistyötä asianmukaisten toimielinten välisten yhteyksien avulla, jotta ne voivat seurata työn edistymistä ja selvittää, missä määrin lähentymistä on tapahtunut.
Ne huolehtivat siitä, että niiden työskentelyaikataulut sovitetaan mahdollisimman hyvin yhteen, jotta menettely voitaisiin toteuttaa johdonmukaisella ja yhdenmukaisuuteen pyrkivällä tavalla ja jotta se johtaisi unionin yleisen talousarvion lopulliseen hyväksymiseen.
Kolmikantakokouksia voidaan pitää menettelyn kaikissa vaiheissa ja edustuksen eri tasoilla odotetun keskustelun luonteen mukaan. Kukin toimielin nimeää omat osallistujansa kuhunkin kokoukseen, määrittelee neuvotteluvaltuutuksensa ja tiedottaa muille toimielimille hyvissä ajoin kokousjärjestelyistä oman työjärjestyksensä mukaisesti.
24 artikla
Talousarvion yhtenäisyys
Kaikki unionin ja Euratomin menot ja tulot sisällytetään unionin yleiseen talousarvioon varainhoitoasetuksen 7 artiklan mukaisesti, mukaan lukien menot, jotka johtuvat mahdollisesta asianmukaisesta päätöksestä, jonka neuvosto Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyy yksimielisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 332 artiklan puitteissa.
25 artikla
Siirtyminen seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen
Komissio esittää ennen vuoden 1 päivää tammikuun 2018 ehdotuksen uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi.
Jos uuden monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta ei ole annettu neuvoston asetusta ennen 31 päivää joulukuuta 2020, voimassa olevan monivuotisen rahoituskehyksen kattaman viimeisen vuoden enimmäismäärien ja muiden säännösten soveltamista jatketaan siihen asti kunnes asetus, jossa vahvistetaan uusi rahoituskehys, on annettu. Jos unioniin liittyy uusi jäsenvaltio vuoden 2020 jälkeen, jatkettua rahoituskehystä on tarvittaessa tarkistettava liittymisen ottamiseksi huomioon.
26 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 2013.