ROZHODNUTÍ RADY 2012/700/SZBP
ze dne 13. listopadu 2012
v rámci Evropské bezpečnostní strategie na podporu provádění akčního plánu z Cartageny na období let 2010-2014 přijatého státy, které jsou stranami Úmluvy o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení z roku 1997
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie v souladu s cíli a zásadami Charty OSN usiluje o dosažení vysoké míry spolupráce ve všech oblastech mezinárodních vztahů, mimo jiné s cílem zachovávat mír, předcházet konfliktům a posilovat mezinárodní bezpečnost.
(2)
Dne 12. prosince 2003 Evropská rada přijala Evropskou bezpečnostní strategii, v níž jsou určeny globální výzvy a hrozby a v níž se vyzývá k mezinárodnímu řádu založenému na konkrétních pravidlech, jenž má vycházet z účinného multilateralismu a dobře fungujících mezinárodních institucí.
(3)
Evropská bezpečnostní strategie uznává Chartu OSN jakožto základní rámec mezinárodních vztahů, přičemž usiluje o posílení OSN a o její vybavení prostředky nezbytnými k plnění jejích povinností a k účinnému jednání.
(4)
Rezoluce Valného shromáždění OSN č. 51/45 ze dne 10. prosince 1996 naléhavě vyzývá všechny státy, aby důrazně usilovaly o účinnou, právně závaznou mezinárodní dohodu za účelem zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min.
(5)
Úmluva o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení (dále jen „úmluva“) byla otevřena k podpisu dne 3. prosince 1997 a vstoupila v platnost dne 1. března 1999. Úmluva představuje jediný ucelený mezinárodní nástroj zabývající se všemi aspekty protipěchotních pozemních min, včetně jejich používání, skladování, výroby, obchodování s nimi, odstraňování min a pomoci obětem.
(6)
Dne 23. června 2008 přijala Rada společnou akci 2008/487/SZBP (1), kterou se podporuje univerzální platnost a provádění této úmluvy. Ke dni 1. říjnu 2012 vyslovilo 160 států souhlas s tím, aby byla pro ně úmluva závazná.
(7)
Dne 3. prosince 2009 přijaly státy, které jsou stranami úmluvy, akční plán z Cartageny na období let 2010-2014 (dále jen „akční plán z Cartageny“) o univerzální platnosti a provádění úmluvy ve všech jejích aspektech. Tím uznaly plné zapojení a příspěvek ze strany Mezinárodní kampaně za zákaz nášlapných min, Mezinárodního výboru Červeného kříže, národních společností Červeného kříže a Červeného půlměsíce a jejich mezinárodní federace, OSN, Ženevského mezinárodního centra pro humanitární odminování, mezinárodních a regionálních organizací, žijících obětí min a jejich organizací a dalších organizací občanské společnosti a dále vyzvaly k jejich plnému zapojení a příspěvku k provádění úmluvy, jak je stanoveno v akci č. 62 akčního plánu z Cartageny.
(8)
Dne 3. prosince 2010 přijaly státy, které jsou stranami úmluvy, „Pokyny stran úmluvy určené útvaru pro podporu provádění úmluvy“ (ISU), v nichž se dohodly, že útvar pro podporu provádění úmluvy by měl stranám poskytovat poradenství a technickou podporu v souvislosti s prováděním a univerzální platností úmluvy, usnadňovat komunikaci mezi stranami a podporovat informování států, které nejsou stranou úmluvy, a veřejnosti o úmluvě a komunikaci s nimi. Útvaru pro podporu provádění úmluvy byl udělen mandát, aby podle potřeby spolupracoval a koordinoval činnost s příslušnými mezinárodními organizacemi zapojenými do činností v rámci úmluvy, mezi jinými s Mezinárodní kampaní za zákaz nášlapných min, Mezinárodním výborem Červeného kříže, Mezinárodní federací společností Červeného kříže a Červeného půlměsíce, OSN a Ženevským mezinárodním centrem pro humanitární odminování.
(9)
Dne 2. prosince 2011 přijalo Valné shromáždění OSN rezoluci č. 66/29 o provádění Úmluvy o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení. Valné shromáždění připomnělo, že na druhé hodnotící konferenci úmluvy bylo provádění úmluvy zhodnoceno mezinárodním společenstvím a že státy, které jsou stranami úmluvy, přijaly akční plán z Cartageny, a zdůraznilo význam úplného a účinného provádění a dodržování úmluvy, a to i prostřednictvím provádění akčního plánu z Cartageny. Státy, které jsou stranami úmluvy, vyzvaly všechny státy, které tak dosud neučinily, aby úmluvu ratifikovaly nebo k ní přistoupily, a naléhavě vyzvaly všechny státy, aby se touto otázkou nadále zabývaly na nejvyšší politické úrovni a podporovaly přistoupení k úmluvě prostřednictvím dvoustranných, subregionálních, regionálních a vícestranných kontaktů, informačních činností, seminářů a jiných prostředků.
(10)
V letech 2012 a 2013 se uskuteční zasedání států, které jsou stranami úmluvy. Mezinárodní společenství se poté setká v roce 2014 u příležitosti třetí hodnotící konference úmluvy, aby posoudilo pokrok, jehož bylo dosaženo při provádění akčního plánu z Cartageny. Očekává se, že do té doby provádění akčního plánu přispěje značným dílem k úsilí o ukončení utrpení a případů úmrtí způsobených protipěchotními minami,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Na podporu provádění akčního plánu z Cartageny na období let 2010-2014 (dále jen „akční plán z Catrageny“) přijatého státy, které jsou stranami Úmluvy o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení z roku 1997 (dále jen „Úmluva“), v rámci Evropské bezpečnostní strategie a v souladu s příslušnými rozhodnutími mezinárodního společenství sleduje Unie tyto cíle:
a)
podpora úsilí států, které jsou stranami úmluvy, o provádění těch aspektů akčního plánu z Catrageny, které se týkají pomoci obětem;
b)
podpora úsilí států, které jsou stranami úmluvy, o provádění těch aspektů akčního plánu z Catrageny, které se týkají odstraňování min;
c)
prosazování univerzální platnosti úmluvy a jejích norem;
d)
prokazování trvalého odhodlání Unie a jejích členských států, pokud jde o úmluvu, a jejich úsilí o spolupráci se státy, které potřebují podporu při plnění závazků vyplývajících z úmluvy, a rozšíření pomoci těmto státům a posílení vedoucí úlohy Unie při naplňování vize úmluvy, jíž je úplné ukončení utrpení a případů úmrtí způsobených protipěchotními minami.
2. Všechny cíle uvedené v odstavci 1 budou sledovány tak, aby upevňovaly historickou povahu úmluvy spočívající v partnerství a spolupráci mezi státy, nevládními a jinými organizacemi a partnery na místní úrovni, a to zejména prostřednictvím úzké spolupráce s příslušnými subjekty v zájmu posílení konkrétních projevů této spolupráce.
3. K dosažení cílů uvedených v odstavci 1 uskuteční Unie tyto projekty:
a)
pomoc obětem: poskytnutí technické podpory v až osmi případech, provedení až pěti hodnocení v polovině období a provedení až pěti návazných opatření;
b)
odstraňování min: provedení až pěti hodnocení v polovině období a provedení až pěti návazných;
c)
univerzální platnost úmluvy: podpora pracovní skupiny na vysoké úrovni, jež vypracuje studii o bezpečnosti na hranicích bez protipěchotních min, a uspořádání až tří seminářů zaměřených na univerzální platnost;
d)
prokazování odhodlání Unie: pořádání zahajovacích a závěrečných akcí, zajišťování dostupnosti webových stránek úmluvy, rozsáhlé zpřístupňování závazků států, které jsou stranami úmluvy, týkajících se pomoci obětem, pořádání návštěvy pro tisk a tvorba komunikačních nástrojů a publikací.
Podrobný popis projektů je uveden v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Technickým prováděním projektů uvedených v čl. 1 odst. 3 se pověřuje útvar pro podporu provádění úmluvy, zastoupený Ženevským mezinárodním centrem pro humanitární odminování (dále jen „GICHD“). Útvar pro podporu provádění úmluvy plní dané úkoly pod kontrolou vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s GICHD nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka pro provádění opatření uvedených v čl. 1 odst. 3 činí 1 030 000 EUR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1 dohlíží Komise. Ta za tímto účelem uzavře finanční dohodu s GICHD, v které se stanoví, že útvar pro podporu provádění úmluvy zajistí viditelnost příspěvku Unie úměrnou jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Komise informuje Radu o veškerých obtížích souvisejících s uzavíráním uvedené finanční dohody a o datu jejího uzavření.
Článek 4
Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí a vychází přitom z pravidelných zpráv vypracovávaných útvarem pro podporu provádění úmluvy. Tyto zprávy tvoří základ hodnocení prováděného Radou. Komise poskytuje informace o finančních aspektech provádění tohoto rozhodnutí.
Článek 5
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
Pozbývá platnosti 24 měsíců ode dne uzavření finanční dohody podle čl. 3 odst. 3, nebo šest měsíců ode dne přijetí, pokud v tomto období nebude uzavřena finanční dohoda.
V Bruselu dne 13. listopadu 2012.
NEUVOSTON PÄÄTÖS 2012/700/YUTP,
annettu 13 päivänä marraskuuta 2012,
Euroopan turvallisuusstrategian puitteissa jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirron kieltämistä ja niiden hävittämistä koskevan vuoden 1997 yleissopimuksen sopimusvaltioiden hyväksymän Cartagenan toimintasuunnitelman 2010-2014 täytäntöönpanon tukemiseksi
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan 2 kohdan ja 31 artiklan 1 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Unionin olisi pyrittävä saamaan aikaan pitkälle menevää yhteistyötä kaikilla kansainvälisten suhteiden aloilla tavoitteenaan muun muassa säilyttää rauha, estää konfliktit ja lujittaa kansainvälistä turvallisuutta Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan päämääriä ja periaatteita noudattaen.
(2)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 Euroopan turvallisuusstrategian, jossa määritetään maailmanlaajuisia haasteita ja uhkia ja jossa asetetaan tavoitteeksi sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys, joka perustuu tehokkaaseen monenvälisyyteen ja hyvin toimiviin kansainvälisiin instituutioihin.
(3)
Euroopan turvallisuusstrategiassa todetaan, että Yhdistyneiden kansakuntien peruskirja luo perustan kansainvälisille suhteille, ja siinä annetaan tuki Yhdistyneiden kansakuntien (YK) vahvistamiselle ja sen varustamiselle siten, että se voi täyttää tehtävänsä ja toimia tehokkaasti.
(4)
Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 10 päivänä joulukuuta 1996 antamassa päätöslauselmassa 51/45 kaikkia valtioita kehotettiin pyrkimään päättäväisesti saamaan aikaan tehokas oikeudellisesti sitova sopimus jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirron kieltämiseksi.
(5)
Jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirron kieltämistä ja niiden hävittämistä koskeva yleissopimus, jäljempänä ’yleissopimus’, avattiin allekirjoitettavaksi 3 päivänä joulukuuta 1997 ja se tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1999. Se on ainoa kattava kansainvälinen asiakirja, jossa määrätään kaikista jalkaväkimiinoihin liittyvistä osa-alueista, mukaan lukien niiden käyttö, varastointi, tuotanto, kauppa, raivaus ja uhrien auttaminen.
(6)
Neuvosto hyväksyi 23 päivänä kesäkuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/487/YUTP (1) yleissopimuksen maailmanlaajuisen soveltamisen ja täytäntöönpanon tukemiseksi. Lokakuun 1 päivään 2012 mennessä 160 valtiota on ilmoittanut suostumuksensa tulla yleissopimuksen sitomaksi.
(7)
Yleissopimuksen sopimusvaltiot hyväksyivät 3 päivänä joulukuuta 2009 Cartagenan toimintasuunnitelman 2010-2014, jäljempänä ’Cartagenan toimintasuunnitelma’, joka koskee yleissopimuksen maailmanlaajuista soveltamista ja täytäntöönpanoa kaikilta osin. Ne tunnustivat tällä tavoin kansainvälisen jalkaväkimiinojen vastaisen kampanjan (ICBL), Punaisen ristin kansainvälisen komitean (ICRC), Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansallisten yhdistysten, Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälisen liiton (IFRC), YK:n, Geneven kansainvälisen humanitaarisen miinanraivauksen keskuksen (GICHD), kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen, henkiin jääneiden miinojen uhrien ja heidän järjestöjensä sekä muiden kansalaisyhteiskunnan järjestöjen täysimääräisen osallistumisen ja panoksen yleissopimuksen täytäntöönpanoon sekä kannustivat siihen edelleen Cartagenan toimintasuunnitelman toimen 62 mukaisesti.
(8)
Yleissopimuksen sopimusvaltiot hyväksyivät 3 päivänä joulukuuta 2010 täytäntöönpanon tukiyksikölle (Implementation Support Unit, ISU) tarkoitetut sopimusvaltioiden toimintaohjeet (”Directive of the States Parties to the Implementation Support Unit”), joissa sopimusvaltiot sopivat, että yleissopimuksen ISU:n tulee antaa sopimusvaltioille neuvontaa ja teknistä tukea yleissopimuksen täytäntöönpanoon ja maailmanlaajuiseen soveltamiseen liittyvissä asioissa, helpottaa sopimusvaltioiden välistä viestintää ja edistää sekä sellaisille valtioille, jotka eivät ole yleissopimuksen sopimuspuolia, että yleisölle suunnattua yleissopimukseen liittyvää viestintää ja tiedotusta. ISU:lle annettiin tehtäväksi huolehtia yhteydenpidosta ja tarvittaessa koordinoinnista yleissopimustyöhön osallistuvien asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kuten ICBL:n, ICRC:n, IFRC:n, YK:n ja GICHD:n kanssa.
(9)
Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous antoi 2 päivänä joulukuuta 2011 päätöslauselman 66/29 jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirron kieltämistä ja niiden hävittämistä koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanosta. Yleiskokous palautti mieliin, että kansainvälinen yhteisö oli tarkastellut yleissopimuksen täytäntöönpanoa toisessa yleissopimuksen tarkistuskonferenssissa ja että yleissopimuksen sopimusvaltiot olivat hyväksyneet toimintasuunnitelman, ja korosti yleissopimuksen täysimääräisen ja tehokkaan täytäntöönpanon ja noudattamisen tärkeyttä, mukaan lukien mainitun toimintasuunnitelman täytäntöönpanon kautta. Yleissopimuksen sopimusvaltiot kehottivat kaikkia valtioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet yleissopimusta tai liittyneet siihen, tekemään niin, ja kaikkia valtioita pitämään asiaa esillä korkeimmalla poliittisella tasolla sekä edistämään yleissopimukseen liittymistä kahdenvälisten, osa-alueellisten, alueellisten ja monenvälisten yhteyksien kautta sekä tiedotuksen, seminaarien ja muiden keinojen avulla.
(10)
Yleissopimuksen sopimusvaltiot kokoontuvat vuosina 2012 ja 2013. Vuonna 2014 kansainvälinen yhteisö kokoontuu kolmanteen yleissopimuksen tarkistuskonferenssiin, jossa arvioidaan Cartagenan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa saavutettua edistystä. Silloin odotetaan, että toimintasuunnitelman täytäntöönpano on auttanut merkittävällä tavalla edistymään jalkaväkimiinojen aiheuttamien kärsimysten ja henkilövahinkojen lopettamisessa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirron kieltämistä ja niiden hävittämistä koskevan vuoden 1997 yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, sopimusvaltioiden hyväksymän Cartagenan toimintasuunnitelman 2010-2014, jäljempänä ’Cartagenan toimintasuunnitelma’, täytäntöönpanon tukemiseksi Euroopan turvallisuusstrategian puitteissa ja asiaa koskevien kansainvälisen yhteisön päätösten mukaisesti unionilla on seuraavat tavoitteet:
a)
yleissopimuksen sopimusvaltioiden uhrien auttamista koskevien Cartagenan toimintasuunnitelman osa-alueiden täytäntöönpanemiseksi toteuttamien toimien tukeminen;
b)
yleissopimuksen sopimusvaltioiden miinanraivausta koskevien Cartagenan toimintasuunnitelman osa-alueiden täytäntöönpanemiseksi toteuttamien toimien tukeminen;
c)
yleissopimuksen ja sen normien maailmanlaajuisen soveltamisen edistäminen;
d)
sen osoittaminen, että unioni ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet yleissopimukseen ja aikovat määrätietoisesti tehdä yhteistyötä niiden valtioiden kanssa, jotka tarvitsevat tukea yleissopimuksen sitoumusten noudattamisessa, ja antaa niille apua sekä unionin johtoaseman vahvistaminen yleissopimuksen päämäärän eli jalkaväkimiinojen aiheuttamien kärsimysten ja henkilövahinkojen lopullisen lopettamisen tavoittelussa.
2. Kaikkiin 1 kohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin pyritään tavalla, joka vahvistaa yleissopimuksen perinteistä valtioiden sekä valtioista riippumattomien järjestöjen ja muiden organisaatioiden ja paikallisten kumppanien välisen kumppanuuden ja yhteistyön kulttuuria, erityisesti siten, että tehdään tiivistä yhteistyötä asiaankuuluvien toimijoiden kanssa sellaisen yhteistyön lujittamiseksi.
3. Edellä 1 kohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi unioni toteuttaa seuraavat hankkeet:
a)
Uhrien auttaminen: teknisen tuen antaminen enintään kahdeksassa tapauksessa, enintään viiden väliarvioinnin toteuttaminen ja enintään viiden seurantatoimen toteuttaminen.
b)
Miinanraivaus: enintään viiden väliarvioinnin toteuttaminen ja enintään viiden seurantatoimen toteuttaminen.
c)
Yleissopimuksen maailmanlaajuinen soveltaminen: korkean tason työryhmän tukeminen, rajaturvallisuutta ilman jalkaväkimiinoja käsittelevän tutkimuksen teettäminen ja enintään kolmen maailmanlaajuista soveltamista käsittelevän seminaarin järjestäminen.
d)
Unionin sitoutumisen osoittaminen: alku- ja lopputapahtumien järjestäminen, yleissopimuksen verkkosivuston helppokäyttöisyyden varmistaminen, yleissopimuksen sopimusvaltioiden tekemien uhrien auttamista koskevien sitoumusten asettaminen laajalti saataville, lehdistövierailun järjestäminen ja tiedotusmateriaalin ja julkaisujen tuottaminen.
Hankkeiden yksityiskohtainen kuvaus on liitteessä.
2 artikla
1. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.
2. Edellä 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden teknisestä toteutuksesta vastaa jalkaväkimiinojen kieltämistä koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanon tukiyksikkö (Implementation Support Unit, ISU), jota edustaa Geneven kansainvälinen humanitaarisen miinanraivauksen keskus (Geneva International Centre for Humanitarian Demining, GICHD). Täytäntöönpanon tukiyksikkö suorittaa nämä tehtävät korkean edustajan valvonnassa. Tätä tarkoitusta varten korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä GICHD:n kanssa.
3 artikla
1. Rahoitusohje 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden toteuttamiseksi on 1 030 000 euroa.
2. Edellä 1 kohdassa vahvistetulla määrällä rahoitettujen menojen hallinnoinnissa noudatetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavia menettelyjä ja sääntöjä.
3. Komissio valvoo, että 1 kohdassa tarkoitettuja menoja hallinnoidaan asianmukaisesti. Tätä varten se tekee GICHD:n kanssa rahoitussopimuksen, jossa määrätään, että ISU varmistaa unionin osuuden näkyvyyden sen suuruuden mukaisesti.
4. Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Komissio ilmoittaa neuvostolle menettelyssä mahdollisesti ilmenevistä vaikeuksista ja rahoitussopimuksen tekopäivästä.
4 artikla
Korkea edustaja raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta ISU:n laatimien säännöllisten raporttien perusteella. Nämä raportit ovat perustana neuvoston suorittamalle arvioinnille. Komissio toimittaa tietoja tämän päätöksen täytäntöönpanon rahoitusnäkökohdista.
5 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Sen voimassaolo päättyy 24 kuukauden kuluttua 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen tekemisestä, tai kuuden kuukauden kuluttua päätöksen voimaantulopäivästä, jos rahoitussopimusta ei ole siihen mennessä tehty.
Tehty Brysselissä 13 päivänä marraskuuta 2012.