ROZHODNUTÍ KOMISE (EU, Euratom) 2015/443
ze dne 13. března 2015
o bezpečnosti v Komisi
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 249 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
s ohledem na Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie připojený ke Smlouvám, a zejména na článek 18 uvedeného protokolu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Bezpečnostní politika v Komisi má stanovit ucelený, integrovaný přístup k otázce bezpečnosti, v jehož rámci budou jednak v míře odpovídající zjištěným rizikům chráněny osoby, majetek a informace, jednak podnikána účinná a včasná bezpečnostní opatření tak, aby Komise mohla fungovat v chráněném a zajištěném prostředí.
(2)
Stejně jako jiné mezinárodní instituce čelí i Komise v oblasti bezpečnosti velkým hrozbám a problémům, zejména v souvislosti s terorismem, kybernetickými útoky a politickou a obchodní špionáží.
(3)
S vládou Belgie, Lucemburska a Itálie uzavřela Evropská komise dohody o bezpečnostních otázkách týkající se jejích hlavních sídel (1). Tyto dohody potvrzují, že Komise je odpovědná za svou bezpečnost.
(4)
Za účelem zajištění bezpečnosti osob, majetku a informací může být zapotřebí, aby Komise přijala opatření v oblastech chráněných základními právy, která jsou zakotvena v Listině základních práv a v Evropské úmluvě o lidských právech a uznána Soudním dvorem.
(5)
Veškerá taková opatření by tudíž měla být odůvodněna důležitostí zájmu, jejž mají chránit, měla by být přiměřená a měla by zaručovat plné respektování základních práv, především pak práva na soukromí a práva na ochranu údajů.
(6)
V systému, který se hlásí k právním pravidlům a k respektování základních práv, se musí Komise snažit zajistit odpovídající úroveň bezpečnosti pro své zaměstnance a odpovídající zabezpečení svého majetku a svých informací tak, aby mohla plnit jí svěřené úkoly, a přitom neomezovat základní práva více, než je nezbytně nutné.
(7)
Bezpečnostní politika v Komisi musí vycházet ze zásad legality, transparentnosti, přiměřenosti a odpovědnosti.
(8)
Zaměstnanci, kteří jsou pověřeni přijímáním bezpečnostních opatření, by kvůli podniknutým krokům neměli být nijak poškozováni, ledaže by svým jednáním překročili hranice uděleného pověření nebo porušili právní předpisy, a toto rozhodnutí je tedy třeba chápat jako pracovní pokyn ve smyslu služebního řádu.
(9)
Komise by měla vyvíjet příslušné iniciativy k podpoře a posílení bezpečnostní kultury, aby tak zajistila účinnější přijímání bezpečnostních opatření, lepší řízení bezpečnosti, další upevnění kontaktů a spolupráce s příslušnými orgány na mezinárodní, evropské a vnitrostátní úrovni a lepší sledování a kontrolu toho, jak jsou bezpečnostní opatření plněna.
(10)
Významný dopad na bezpečnostní zájmy Komise mělo zřízení Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) jakožto funkčně nezávislé instituce Unie, a proto je zapotřebí, aby byla mezi ESVČ a Komisí stanovena pravidla a postupy pro spolupráci v oblasti ochrany a bezpečnosti, zejména pokud jde o řádný výkon povinností Komise vůči jejím zaměstnancům v delegacích Unie.
(11)
Bezpečnostní politika Komise by se měla provádět způsobem, který bude v souladu s ostatními vnitřními procesy a postupy, jež mohou obsahovat prvek bezpečnosti. Mezi ně patří zejména řízení kontinuity činností, jež usiluje o to, aby bylo v Komisi v případě narušení provozu zachováno plnění zásadních úkolů, a proces ARGUS pro koordinaci krizových situací postihujících vícero sektorů.
(12)
Bez ohledu na opatření, která již byla v době přijetí tohoto rozhodnutí zavedena a oznámena evropskému inspektorovi ochrany údajů (2), se musí veškerá opatření podle tohoto rozhodnutí, jež jsou spojena se zpracováváním osobních údajů, řídit prováděcími pravidly v souladu s článkem 21, jež pro subjekty údajů stanoví náležité záruky.
(13)
S ohledem na výše uvedené je nutno, aby Komise přezkoumala, aktualizovala a konsolidovala stávající regulační základ pro bezpečnost v Komisi.
(14)
Rozhodnutí Komise K(94) 2129 (3) by tudíž mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„majetkem“ všechny movité a nemovité věci ve vlastnictví či v držení Komise;
2)
„útvarem Komise“ generální ředitelství či služba Komise nebo kabinet člena Komise;
3)
„komunikačním a informačním systémem“ jakýkoliv systém, který umožňuje manipulaci s informacemi v elektronickém formátu, včetně všech aktiv potřebných pro jeho provoz a včetně infrastruktury, organizace, personálu a informačních zdrojů;
4)
„kontrolou rizik“ jakékoliv bezpečnostní opatření, u něhož lze důvodně očekávat, že zajistí účinnou kontrolu nad bezpečnostními riziky tím, že jim bude předcházet a bránit a bude je omezovat a přenášet;
5)
„krizovou situací“ okolnost, událost, incident či nouzový stav (nebo jejich sled či kombinace), které pro Komisi představují významnou nebo bezprostřední bezpečnostní hrozbu bez ohledu na jejich původ;
6)
„údaji“ informace ve formě, která umožňuje jejich sdělování, zaznamenávání či zpracovávání;
7)
„členem Komise odpovědným za bezpečnost“ člen Komise, pod jehož vedení spadá Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost;
8)
„osobními údaji“ osobní údaje, jak jsou definovány v čl. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4);
9)
„prostory“ všechny nemovitosti a přidružené věci ve vlastnictví či v držení Komise;
10)
„prevencí rizik“ bezpečnostní opatření, u nichž lze důvodně očekávat, že zabrání určitému bezpečnostnímu riziku nebo jej oddálí či zastaví;
11)
„bezpečnostním rizikem“ kombinace stupně hrozby, stupně zranitelnosti a možného dopadu určité události;
12)
„bezpečností v Komisi“ bezpečnost osob, majetku a informací v rámci Komise, zejména pak fyzická nedotknutelnost osob a majetku, integrita, důvěrnost a dostupnost informací a komunikačních a informačních systémů a nerušené fungování Komise při plnění jejích úkolů;
13)
„bezpečnostním opatřením“ jakékoliv opatření přijaté v souladu s tímto rozhodnutím za účelem kontroly bezpečnostních rizik;
14)
„služebním řádem“ služební řád úředníků Evropské unie stanovený nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (5) ve znění pozdějších předpisů;
15)
„bezpečnostní hrozbou“ událost či agens nebo činitel, u nichž lze důvodně očekávat nepříznivý dopad na bezpečnost v případě, že se na ně nebude nijak reagovat nebo se nad nimi nezíská kontrola;
16)
„bezprostřední bezpečnostní hrozbou“ bezpečnostní hrozba, která se vyskytne bez předchozího varování nebo u které je varování zachyceno v mimořádně krátkém předstihu;
17)
„významnou bezpečnostní hrozbou“ bezpečnostní hrozba, u níž lze důvodně očekávat, že povede ke ztrátám na životě, k vážným zraněním či újmám, k výrazným škodám na majetku, k ohrožení vysoce citlivých informací nebo k narušení systémů IT nebo zásadních provozních kapacit Komise;
18)
„zranitelností“ jakákoli slabina, u níž lze důvodně očekávat nepříznivý dopad na bezpečnost v Komisi v případě, že by jí bylo využito v souvislosti s jednou či vícero hrozbami.
Článek 2
Předmět
1. Toto rozhodnutí stanoví cíle, základní zásady, organizační strukturu a povinnosti, pokud jde o bezpečnost v Komisi.
2. Toto rozhodnutí se použije na všechny útvary Komise a ve všech prostorách Komise. Na zaměstnance Komise, kteří pracují v delegacích Unie, se vztahují bezpečnostní pravidla pro Evropskou službu pro vnější činnost (6).
3. Bez ohledu na jakékoli zvláštní pokyny ohledně konkrétních skupin zaměstnanců se toto rozhodnutí použije na členy Komise, na zaměstnance Komise, na něž se vztahuje služební řád a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie, na národní odborníky vyslané do Komise, na poskytovatele služeb a jejich zaměstnance, na stážisty a na každého, kdo má přístup do budov či k jinému majetku Komise nebo k informacím, s nimiž Komise nakládá.
4. Ustanoveními tohoto rozhodnutí není dotčeno rozhodnutí Komise 2002/47/ES, ESUO, Euratom (7), rozhodnutí Komise 2004/563/ES, Euratom (8), rozhodnutí Komise K(2006) 1623 (9) ani rozhodnutí Komise K(2006) 3602 (10).
KAPITOLA 2
ZÁSADY
Článek 3
Bezpečnostní zásady v Komisi
1. Při provádění tohoto rozhodnutí dodržuje Komise Smlouvy, a zejména Listinu základních práv a Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, dohody uvedené v 2. bodě odůvodnění s veškerými příslušnými ustanoveními vnitrostátních právních předpisů a rovněž podmínky stanovené tímto rozhodnutím. V případě potřeby se vydá bezpečnostní upozornění ve smyslu čl. 21 odst. 2 s příslušnými pokyny.
2. Bezpečnostní politika v Komisi vychází ze zásad legality, transparentnosti, přiměřenosti a odpovědnosti.
3. Zásada legality znamená, že při provádění tohoto rozhodnutí je nutné se důsledně držet mezí právního rámce a dodržovat požadavky právních norem.
4. Veškerá bezpečnostní opatření se přijímají bez utajení s výjimkou případů, kdy lze důvodně očekávat, že by takový postup omezoval jejich účinek. Osoby, kterým je bezpečnostní opatření určeno, jsou předem zpraveny o jeho důvodech a dopadu s výjimkou případů, kdy lze důvodně očekávat, že by poskytnutí takovýchto informací omezovalo účinek daného opatření. V takovém případě je osoba, které je bezpečnostní opatření určeno, informována poté, co riziko omezení jeho účinku pomine.
5. Útvary Komise zajistí, aby byly bezpečnostní otázky brány v potaz od chvíle, kdy se politiky, rozhodnutí, programy, projekty a činnosti Komise, za něž jsou odpovědné, začnou vypracovávat a provádět. Za tímto účelem do své práce od nejranějších fází přípravy zapojují v rámci Komise Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost, pokud jde o obecné záležitosti, a hlavního inspektora pro bezpečnost informací, pokud jde o systémy IT.
6. V patřičných případech Komise spolupracuje s příslušnými orgány hostitelského státu, ostatních členských států a ostatních orgánů, institucí a jiných subjektů EU, je-li to možné, přičemž bere v úvahu opatření, která k řešení předmětného bezpečnostního rizika přijaly či naplánovaly tyto orgány.
Článek 4
Povinné dodržování
1. Dodržování tohoto rozhodnutí, jeho prováděcích pravidel a bezpečnostních opatření a pokynů vydaných pověřenými zaměstnanci je povinné.
2. Nedodržení bezpečnostních pravidel může zavdat důvod k zahájení disciplinárního řízení v souladu se Smlouvami a služebním řádem, ke smluvním postihům a/nebo k právním krokům podle vnitrostátních právních a správních předpisů.
KAPITOLA 3
PŘIJÍMÁNÍ BEZPEČNOSTNÍCH OPATŘENÍ
Článek 5
Pověření zaměstnanci
1. Pravomoc přijmout jedno či více z níže uvedených opatření může být svěřena pouze schváleným zaměstnancům, kterým se s ohledem na jejich stávající povinnosti dostalo jmenovitého pověření ze strany generálního ředitele pro lidské zdroje a bezpečnost:
1)
nošení příručních zbraní;
2)
provádění bezpečnostních šetření podle článku 13;
3)
podnikání bezpečnostních opatření podle článku 12, jak je uvedeno v pověření.
2. Pověření zmiňované v odstavci 1 se neuděluje na dobu delší, než je období, po které daná osoba zastává pracovní pozici či funkci, v souvislosti s níž se jí pověření uděluje. Pověření se udělují v souladu s příslušnými ustanoveními zmiňovanými v čl. 3 odst. 1.
3. Pokud jde o pověřené zaměstnance, toto rozhodnutí představuje pracovní pokyn ve smyslu článku 21 služebního řádu.
Článek 6
Obecná ustanovení o bezpečnostních opatřeních
1. Je-li to rozumně možné, Komise při přijímání bezpečnostních opatření zejména zajistí, aby:
a)
hledala podporu či pomoc jen u dotčeného státu, a to za předpokladu, že je tento stát členem Evropské unie, nebo pokud jím není, je stranou Evropské úmluvy o lidských právech, nebo zaručuje práva, která jsou přinejmenším rovnocenná právům zaručeným uvedenou úmluvou;
b)
předávala informace o určité fyzické osobě jiným příjemcům než orgánům a institucím Společenství, kteří nepodléhají vnitrostátním právním předpisům přijatým podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (11), výhradně v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 45/2001;
c)
když určitá fyzická osoba přestavuje bezpečnostní hrozbu, byla případná bezpečnostní opatření namířena proti této osobě a aby této osobě bylo možné uložit vzniklé náklady. Proti jiným fyzickým osobám mohou být taková bezpečnostní opatření namířena jen tehdy, je-li nutno získat kontrolu nad určitou bezprostřední či významnou bezpečnostní hrozbou a jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
zamýšlená opatření proti fyzické osobě, jež představuje bezpečnostní hrozbu, nelze přijmout nebo by pravděpodobně nebyla účinná,
b)
Komise nemůže nad danou bezpečnostní hrozbou získat kontrolu vlastními kroky nebo tak nemůže učinit včas,
c)
předmětné opatření není pro ostatní fyzické osoby a jejich práva neúměrným nebezpečím.
2. Ředitelství pro bezpečnost Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost vypracuje přehled bezpečnostních opatření, u kterých může být zapotřebí soudní příkaz v souladu s právními a správními předpisy členských států, v nichž se prostory Komise nacházejí.
3. Ředitelství pro bezpečnost Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost může úkoly související s bezpečností svěřit smluvnímu dodavateli, který je provádí pod jeho vedením a dozorem.
Článek 7
Bezpečnostní opatření týkající se osob
1. Osoby v prostorách Komise musí být s přihlédnutím k požadavkům na bezpečnost a ochranu v náležité míře chráněny.
2. V případě významných bezpečnostních rizik zajistí Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost přísnou ochranu členů Komise nebo dalších zaměstnanců, jestliže posouzení hrozeb ukáže, že je taková ochrana zapotřebí k zajištění jejich bezpečnosti.
3. V případě významných bezpečnostních rizik může Komise nařídit evakuaci svých prostor.
4. Obětem nehod či útoků v prostorách Komise se dostane pomoci.
5. V zájmu prevence a kontroly bezpečnostních rizik mohou pověření zaměstnanci prověřovat bezúhonnost osob, na které se vztahuje toto rozhodnutí, aby zjistili, zda zpřístupnění prostor či informací Komise těmto osobám nepředstavuje bezpečnostní hrozbu. Za tímto účelem a v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a s ustanoveními zmiňovanými v čl. 3 odst. 1 mohou dotčení pověření zaměstnanci:
a)
využívat veškerých informačních zdrojů, které má Komise k dispozici, přičemž berou v potaz jejich spolehlivost;
b)
nahlížet do osobních spisů či údajů, jimiž Komise disponuje ve vztahu k jednotlivcům, které zaměstnává či hodlá zaměstnat, což v řádně odůvodněných případech platí i v případě zaměstnanců smluvních dodavatelů.
Článek 8
Bezpečnostní opatření týkající se fyzické bezpečnosti a majetku
1. Bezpečnost majetku je zajišťována uplatňováním odpovídajících fyzických a technických ochranných opatření a příslušných postupů (dále jen „fyzická bezpečnost“), které tvoří víceúrovňový systém.
2. Opatření podle tohoto článku lze přijmout za účelem ochrany osob či informací v Komisi a za účelem ochrany majetku.
3. Cílem při zajišťování fyzické bezpečnosti je:
-
předcházet násilným činům namířeným proti členům Komise nebo proti osobám, na něž se vztahuje toto rozhodnutí,
-
předcházet špionáži a odposlouchávání citlivých či utajovaných informací,
-
předcházet krádežím, vandalismu, sabotáži a dalším násilným činům, jejichž účelem je poškodit či zničit budovy a majetek Komise,
-
umožnit vyšetřování a zkoumání bezpečnostních incidentů, mimo jiné prověřováním protokolů o kontrolách příchodů a odchodů, záznamů z uzavřených televizních okruhů, záznamů telefonních hovorů a podobných údajů, jak je uvedeno v čl. 22 odst. 2, a dalších informačních zdrojů.
4. Součástí zajišťování fyzické bezpečnosti je:
-
politika přístupu platná pro každou osobu či vozidlo vyžadující vstup do prostor Komise včetně parkovišť,
-
systém kontroly přístupu, který zahrnuje lidskou ostrahu, technické vybavení a technická opatření, informační systémy nebo kombinaci všech těchto prvků.
5. Za účelem zajištění fyzické bezpečnosti lze činit tyto kroky:
-
zaznamenávat příchody a odchody osob, vjezdy a výjezdy vozidel a vstupy a výstupy zboží a zařízení v rámci prostor Komise,
-
kontrolovat totožnost v prostorách Komise,
-
kontrolovat vozidla, zboží a zařízení vizuálními či technickými prostředky,
-
bránit osobám, vozidlům a zboží bez příslušného oprávnění v přístupu do prostor Komise.
Článek 9
Bezpečnostní opatření týkající se informací
1. Bezpečnost informací se vztahuje na všechny informace, s nimiž Komise nakládá.
2. Při zajišťování bezpečnosti informací, bez ohledu na formu, musí být vyváženy aspekty jako transparentnost, přiměřenost, odpovědnost a účinnost na straně jedné a potřeba chránit informace před neoprávněným přístupem k nim a před jejich neoprávněným využíváním, vyzrazováním, úpravou či zničením na straně druhé.
3. Zajišťování bezpečnosti informací by se mělo soustřeďovat na ochranu důvěrnosti, integrity a dostupnosti.
4. V rámci procesů pro řízení rizik by se proto měla označit utajená informační aktiva a měla by se vypracovat přiměřená bezpečnostní opatření, postupy a standardy včetně zmírňujících opatření.
5. Tyto obecné zásady, na nichž je bezpečnost informací postavena, se uplatňují především ve vztahu:
a)
k „utajovaným informacím Evropské unie“, tedy k jakýmkoli informacím nebo materiálům, jež jsou označeny stupněm utajení EU a jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo různou měrou poškodit zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
b)
k „citlivým neutajovaným informacím“, tedy k informacím nebo materiálům, které Komise musí chránit s ohledem na právní povinnost stanovenou ve Smlouvách nebo v aktech přijatých v rámci provádění Smluv a/nebo s ohledem na jejich citlivost. Mezi citlivé neutajované informace patří například (nikoli však výhradně) informace nebo materiály, které jsou profesním tajemstvím, jak je uvedeno v článku 339 SFEU, informace, které jsou předmětem zájmů chráněných článkem 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (12) ve spojení s příslušnou judikaturou Soudního dvora Evropské unie, nebo osobní údaje v rámci působnosti nařízení (ES) č. 45/2001.
6. Citlivé neutajované informace podléhají pravidlům pro nakládání s nimi a pro jejich uchovávání. Tyto informace se poskytují pouze osobám, které je důvodně potřebují. Je-li to považováno za nutné k účinné ochraně jejich důvěrnosti, označí se tyto informace stupněm utajení a připojí se k nim příslušné pokyny, jak s nimi nakládat, schválené generálním ředitelem pro lidské zdroje a bezpečnost. Pokud se s těmito informacemi nakládá v komunikačních a informačních systémech nebo pokud jsou v nich uchovávány, musí být tyto informace rovněž chráněny v souladu s rozhodnutím K(2006) 3602 a jeho prováděcími pravidly a příslušnými standardy.
7. Vůči kterékoli osobě odpovědné za ohrožení nebo ztrátu utajovaných informací Evropské unie nebo citlivých neutajovaných informací, které jsou takto označeny v pravidlech pro nakládání s nimi a pro jejich uchovávání, mohou být přijata disciplinární opatření v souladu se služebním řádem. Těmito disciplinárními opatřeními nejsou dotčeny smluvní opravné prostředky ani případné další právní či trestní řízení ze strany příslušných orgánů členských států v souladu s jejich vnitrostátními právními a správními předpisy.
Článek 10
Bezpečnostní opatření týkající se komunikačních a informačních systémů
1. Všechny komunikační a informační systémy užívané Komisí musí být v souladu s politikou Komise pro bezpečnost informačních systémů stanovenou v rozhodnutí K(2006) 3602, s prováděcími pravidly k uvedenému rozhodnutí a s příslušnými bezpečnostními standardy.
2. Útvary Komise, které vlastní, spravují či provozují komunikační a informační systémy, povolí přístup k těmto systémům ostatním orgánům, institucím a jiným subjektům Unie nebo jiným organizacím jen za předpokladu, že dané orgány, instituce a jiné subjekty Unie nebo jiné organizace mohou nabídnout přiměřenou jistotu, že ochrana jejich systémů IT je rovnocenná politice Komise pro bezpečnost informačních systémů stanovené v rozhodnutí K(2006) 3602, v prováděcích pravidlech k uvedenému rozhodnutí a v příslušných bezpečnostních standardech. Komise sleduje, zda je toto ustanovení dodržováno, a v případě vážného nesouladu nebo stálého nedodržování může přístup k systémům zakázat.
Článek 11
Forenzní analýza v oblasti kybernetické bezpečnosti
Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost je zvlášť odpovědné za forenzní technické analýzy, které provádí ve spolupráci s příslušnými útvary Komise a které mají podpořit bezpečnostní šetření zmiňovaná v článku 13, pokud jde o kontrarozvědku, únik dat, kybernetické útoky a bezpečnost informačních systémů.
Článek 12
Bezpečnostní opatření týkající se osob a předmětů
1. Za účelem zajištění bezpečnosti v Komisi a za účelem prevence a kontroly rizik mohou zaměstnanci pověření v souladu s článkem 5 při dodržení zásad stanovených v článku 3 přijmout mimo jiné jedno či více z následujících bezpečnostních opatření:
a)
v případě incidentů či chování, které by mohly vést k správnímu, disciplinárnímu, občanskoprávnímu či trestnímu řízení, mohou zajistit místa činu či důkazy, včetně protokolů o kontrolách příchodů a odchodů a snímků z uzavřených televizních okruhů;
b)
mohou přijmout omezená opatření vůči osobám představujícím bezpečnostní hrozbu, např. mohou přikázat osobám, aby opustily prostory Komise, mohou je z prostor Komise eskortovat či jim na určitý čas zakázat přístup do prostor Komise (v posledně jmenovaném případě se tak musí stát v souladu s kritérii, která budou stanovena v prováděcích pravidlech);
c)
mohou přijmout omezená opatření ve vztahu k předmětům představujícím bezpečnostní hrozbu, včetně jejich odstranění, zabavení či zničení;
d)
mohou prohledat prostory Komise (včetně kanceláří);
e)
mohou prohledat komunikační a informační systémy a zařízení, údaje o telefonických a jiných telekomunikačních spojeních, protokoly, uživatelské účty apod.;
f)
mohou přijmout jiná konkrétní bezpečnostní opatření s podobným účinkem, aby předešli bezpečnostním rizikům či nad nimi získali kontrolu, zejména v souvislosti s právy Komise jakožto vlastníka nebo zaměstnavatele v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
2. Za výjimečných okolností mohou zaměstnanci ředitelství pro bezpečnost Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost, kteří jsou pověření v souladu s článkem 5, přijmout jakákoliv naléhavá opatření, jež jsou zapotřebí, a to při důsledném dodržení zásad stanovených v článku 3. Co možná nejdříve po přijetí takových opatření informují tito zaměstnanci o učiněných krocích ředitele ředitelství pro bezpečnost, který generálního ředitele pro lidské zdroje a bezpečnost požádá o příslušné pověření, jímž budou přijatá opatření potvrzena a budou povoleny jakékoliv další potřebné kroky, a který v náležitých případech naváže spolupráci s příslušnými vnitrostátními orgány.
3. Bezpečnostní opatření podle tohoto článku se v okamžiku přijetí nebo v případě bezprostředního rizika či krizové situace s přiměřeným časovým odstupem po jejich přijetí zdokumentují. Ve druhém případě musí dokumentace obsahovat i prvky, z nichž byla existence bezprostředního rizika či krizové situace vyvozena. Dokumentace může být stručná, ale měla by být koncipována tak, aby osoby, na něž se opatření vztahuje, mohly vykonat své právo na obhajobu a právo na ochranu údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a aby bylo možné přezkoumat legalitu předmětného opatření. Informace o specifických bezpečnostních opatřeních, která platí pro některého ze zaměstnanců, se neuvádějí v jeho osobním spise.
4. Při přijímání opatření podle písmene b) Komise kromě toho zaručí, aby měla dotčená osoba možnost kontaktovat právníka nebo osobu, jíž důvěřuje, a byla uvědomena o svém právu obrátit se na evropského inspektora ochrany údajů.
Článek 13
Šetření
1. Aniž by byl dotčen článek 86 a příloha IX služebního řádu a jakékoli zvláštní ujednání mezi Komisí a ESVČ, např. zvláštní ujednání o řádném výkonu povinností vůči zaměstnancům Komise vyslaným do delegací Unie, které bylo podepsáno dne 28. května 2014 Generálním ředitelstvím pro lidské zdroje a bezpečnost Evropské komise a Evropskou službou pro vnější činnost, lze bezpečnostní šetření provést:
a)
v případě incidentů dotýkajících se bezpečnosti v Komisi, včetně podezření z trestných činů;
b)
v případě potenciálního úniku či ohrožení citlivých neutajovaných informací, utajovaných informací Evropské unie nebo utajovaných informací Euratomu nebo v případě nesprávného nakládání s nimi;
c)
v rámci kontrarozvědky a boje proti terorismu;
d)
v případě závažných kybernetických incidentů.
2. O provedení bezpečnostního šetření rozhoduje generální ředitel pro lidské zdroje a bezpečnost, který je rovněž příjemcem zprávy o šetření.
3. Bezpečnostní šetření provádějí pouze vyčlenění zaměstnanci Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost, kteří jsou k tomu řádně pověřeni v souladu s článkem 5.
4. Pověření zaměstnanci vykonávají svoji pravomoc provádět bezpečnostní šetření nezávisle, jak je popsáno v pověření, a mají pravomoci uvedené v článku 12.
5. Pověření zaměstnanci, kteří jsou příslušní k provádění bezpečnostních šetření, mohou ze všech dostupných zdrojů shromažďovat informace o veškerých správních přestupcích a trestných činech, které byly spáchány v prostorách Komise nebo do kterých jsou coby oběti či pachatelé zapojeny osoby zmiňované v čl. 2 odst. 3.
6. Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost v náležitých případech informuje příslušné orgány hostitelského či jakéhokoli jiného dotčeného členského státu, zejména pak tehdy, když šetření nasvědčuje tomu, že došlo ke spáchání trestného činu. V této souvislosti Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost poskytuje, je-li to vhodné nebo nutné, orgánům hostitelského či jakéhokoli jiného dotčeného členského státu podporu.
7. V případě závažných kybernetických incidentů Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost úzce spolupracuje s Generálním ředitelstvím pro informatiku, které mu vypomáhá se všemi technickými záležitostmi. O tom, kdy je vhodné informovat příslušné orgány hostitelského či jakéhokoli jiného dotčeného členského státu, rozhodne Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost po poradě s Generálním ředitelstvím pro informatiku. K podpoře ostatních orgánů a agentur EU, které by mohly být dotčeny, se využije služeb koordinace incidentů poskytovaných skupinou pro reakci na počítačové hrozby v evropských orgánech, institucích a jiných subjektech (CERT-EU).
8. Bezpečnostní šetření se zdokumentují.
Článek 14
Vymezení pravomocí, pokud jde o bezpečnostní šetření a další typy vyšetřování
1. Pokud ředitelství pro bezpečnost Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost provádí bezpečnostní šetření, jak je uvedeno v článku 13, a pokud tato šetření spadají do pravomoci Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) nebo Úřadu Komise pro vyšetřování a disciplinární opatření (IDOC), spolupracuje s oběma těmito subjekty zároveň, a to zejména proto, aby nebyly negativně dotčeny pozdější kroky úřadu OLAF nebo úřadu IDOC. V příslušných případech ředitelství pro bezpečnost Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost přizve oba úřady, aby se vyšetřování účastnily.
2. Bezpečnostními šetřeními podle článku 13 nejsou dotčeny pravomoci úřadů OLAF a IDOC stanovené v předpisech, jimiž se tyto subjekty řídí. Ředitelství pro bezpečnost Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost může být požádáno, aby poskytlo technickou pomoc při šetřeních zahájených úřady OLAF nebo IDOC.
3. Vstoupí-li pracovníci úřadu OLAF do prostor Komise v souladu s čl. 3 odst. 5 a čl. 4 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (13), ředitelství pro bezpečnost Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost může být požádáno, aby jim bylo nápomocno, a usnadnilo jim tak plnění jejich úkolů. Ředitelství probezpečnost informuje o takových žádostech o pomoc generálního tajemníka a generálního ředitele Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost, nebo pokud se předmětné vyšetřování provádí v prostorách Komise, které jsou obsazeny jejími členy či generálním tajemníkem, předsedu Komise a komisaře odpovědného za lidské zdroje.
4. Aniž by bylo dotčeno ustanovení čl. 22 písm. a) služebního řádu, pokud určitý případ může spadat do působnosti ředitelství pro bezpečnost Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost i úřadu IDOC, ředitelství pro bezpečnost při informování generálního ředitele pro lidské zdroje v souladu s článkem 13 v nejranější možné fázi oznámí, zda existují důvody pro to, aby se záležitosti ujal úřad IDOC. Má se za to, že tato fáze nastává zejména tehdy, když pomine bezprostřední bezpečnostní hrozba. O záležitosti rozhodne generální ředitel pro lidské zdroje a bezpečnost.
5. Pokud určitý případ může spadat do působnosti ředitelství pro bezpečnost Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost i úřadu OLAF, ředitelství pro bezpečnost o tom vyrozumí bezodkladně generálního ředitele pro lidské zdroje a bezpečnost a v nejranější možné fázi generálního ředitele úřadu OLAF. Má se za to, že tato fáze nastává zejména tehdy, když pomine bezprostřední bezpečnostní hrozba.
Článek 15
Bezpečnostní kontroly
1. Za účelem ověřování, zda útvary a osoby v rámci Komise dodržují ustanovení tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel, a za účelem formulování doporučení tam, kde je to považováno za nutné, provádí Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost bezpečnostní kontroly.
2. V příslušných případech provádí Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost bezpečnostní kontroly nebo bezpečnostní sledování či hodnoticí návštěvy za účelem ověřování, zda je v souladu s bezpečnostními pravidly, předpisy a standardy, které jsou přinejmenším rovnocenné pravidlům, předpisům a standardům Komise, náležitě chráněna bezpečnost zaměstnanců, majetku a informací Komise, kteří a které jsou v odpovědnosti ostatních orgánů, institucí a jiných subjektů Unie, členských států, třetích zemí či mezinárodních organizací. V příslušných případech a v duchu dobré spolupráce mezi správními orgány zahrnují uvedené bezpečnostní kontroly i kontroly prováděné v souvislosti s výměnou utajovaných informací s ostatními orgány, institucemi a jinými subjekty Unie, členskými státy či třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi.
3. Tento článek se provádí obdobně v případě zaměstnanců Komise v delegacích Unie, aniž by bylo dotčeno jakékoli zvláštní ujednání mezi Komisí a ESVČ, např. zvláštní ujednání o řádném výkonu povinností vůči zaměstnancům Komise vyslaným do delegací Unie, které bylo podepsáno dne 28. května 2014 Generálním ředitelstvím pro lidské zdroje a bezpečnost Evropské komise a Evropskou službou pro vnější činnost.
Článek 16
Stavy pohotovosti a řešení krizových situací
1. Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost je odpovědné za zavedení odpovídajících opatření pro stavy pohotovosti, kterými bude předjímat hrozby či incidenty dotýkající se bezpečnosti v Komisi nebo na tyto hrozby či incidenty reagovat, jakož i opatření, která budou zapotřebí pro řešení krizí.
2. Opatření pro stavy pohotovosti zmiňovaná v odstavci 1 jsou úměrná stupni bezpečnostní hrozby. Stupně pohotovosti se vymezují v úzké spolupráci s příslušnými útvary ostatních orgánů, institucí a jiných subjektů Unie a členského státu či členských států, na jejichž území se prostory Komise nacházejí.
3. Kontaktním místem, pokud jde o stavy pohotovosti a řešení krizových situací, je Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost.
KAPITOLA 4
ORGANIZAČNÍ STRUKTURA
Článek 17
Obecné povinnosti útvarů Komise
1. Povinnosti Komise zmiňované v tomto rozhodnutí plní Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost, které podléhá vedení a spadá do odpovědnosti člena Komise odpovědného za bezpečnost.
2. Konkrétní ujednání ohledně kybernetické bezpečnosti jsou definována v rozhodnutí K(2006) 3602.
3. Odpovědnost za provádění tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel a za jejich každodenní dodržování lze přenést na jiné útvary Komise, a to vždy když decentralizované zajišťování bezpečnosti přinese významné úspory z hlediska efektivnosti, zdrojů nebo času, například kvůli zeměpisnému umístění dotčených útvarů.
4. Použije-li se odstavec 3, Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost a v příslušných případech generální ředitel pro informatiku uzavře s jednotlivými útvary Komise ujednání, v nichž se jasně stanoví úkoly a povinnosti spojené s prováděním a sledováním bezpečnostních politik.
Článek 18
Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost
1. Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost má zejména na starosti:
1)
vypracovávání bezpečnostní politiky Komise, prováděcích pravidel a bezpečnostních upozornění;
2)
shromažďování informací za účelem vyhodnocování bezpečnostních hrozeb a rizik a shromažďování informací o všech záležitostech, jež se mohou dotknout bezpečnosti v Komisi;
3)
zajišťování elektronického dozoru a ochrany ve všech sídlech Komise, které patřičně zohledňují vyhodnocení hrozeb a důkazy o nedovolených činnostech jdoucích proti zájmům Komise;
4)
zajišťování pohotovostní služby pro útvary a zaměstnance Komise a v souvislosti s veškerými problémy, pokud jde o ochranu a bezpečnost, 24 hodin denně 7 dní v týdnu;
5)
provádění bezpečnostních opatření zaměřených na omezení bezpečnostních rizik a chod odpovídajícího komunikačního a informačního systému tak, aby byly pokryty jeho provozní potřeby, zejména pokud jde o kontroly fyzického přístupu, správu bezpečnostních oprávnění a nakládání s citlivými informacemi či utajovanými informacemi EU;
6)
zvyšování povědomí o všech záležitostech spojených s bezpečností v Komisi, pořádání manévrů a cvičení a zajišťování školení a poradenství, tak aby byla podporována kultura bezpečnosti a mezi personálem byl dostatek osob náležitě vyškolených v otázkách bezpečnosti.
2. Aniž by byly dotčeny pravomoci a povinnosti jiných útvarů Komise, zajišťuje Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost externí kontakty:
1)
s bezpečnostními útvary ostatních orgánů, institucí a jiných subjektů Unie, s nimiž komunikuje o záležitostech spojených s bezpečností osob, majetku a informací v Komisi;
2)
s útvary členských států, třetích zemí a mezinárodních organizací a subjektů odpovědnými za bezpečnost, zpravodajství a vyhodnocování hrozeb (včetně vnitrostátních bezpečnostních orgánů), s nimiž komunikuje o záležitostech, jež se dotýkají bezpečnosti osob, majetku a informací v Komisi;
3)
s policejními a jinými tísňovými útvary, s nimiž komunikuje o všech rutinních a urgentních problémech, které se dotýkají bezpečnosti Komise;
4)
s bezpečnostními útvary ostatních orgánů, institucí a jiných subjektů Unie, členských států a třetích zemí, pokud jde o reakce na kybernetické útoky s potenciálním dopadem na bezpečnost v Komisi;
5)
v souvislosti s přijímáním, vyhodnocováním a šířením zpravodajských informací o hrozbách, jež plynou z teroristických či špionážních aktivit a dotýkají se bezpečnosti v Komisi;
6)
ohledně záležitostí souvisejících s utajovanými informacemi, jak je blíže popsáno v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 (14).
3. Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost odpovídá za bezpečné předávání informací podle tohoto článku, včetně předávání osobních údajů.
Článek 19
Skupina odborníků pro bezpečnost v Komisi (ComSEG)
V Komisi se zřídí skupina odborníků pro bezpečnost, která bude ze svého pověření poskytovat Komisi v příslušných případech poradenství ve věcech souvisejících s její interní bezpečnostní politikou, a zejména s ochranou utajovaných informací EU.
Článek 20
Místní bezpečnostní úředníci
1. Každý útvar nebo kabinet Komise jmenuje místního bezpečnostního úředníka (LSO), který bude hlavní styčnou osobou pro komunikaci mezi jeho útvarem a Generálním ředitelstvím pro lidské zdroje a bezpečnost ohledně všech záležitostí souvisejících s bezpečností v Komisi. V příslušných případech lze jmenovat jednoho či více zástupců LSO. Místním bezpečnostním úředníkem je úředník nebo dočasný zaměstnanec.
2. Jakožto hlavní kontaktní osoba pro otázky bezpečnosti ve svém útvaru či kabinetu podává místní bezpečnostní úředník Generálnímu ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost a svým nadřízeným pravidelné zprávy o bezpečnostních záležitostech, jež se v Komisi týkají jeho útvaru, a neprodleně je informuje o případných bezpečnostních incidentech, včetně incidentů, při nichž mohlo dojít k ohrožení utajovaných informací EU nebo citlivých neutajovaných informací.
3. V případě záležitostí souvisejících s bezpečností komunikačních a informačních systémů spolupracuje místní bezpečnostní úředník s úředníkem pro bezpečnost informatiky na místní úrovni (LISO), jenž působí v tomtéž útvaru Komise a jehož úkoly a povinnosti jsou stanoveny v rozhodnutí K(2006) 3602.
4. Podílí se na školicích a osvětových akcích v oblasti bezpečnosti zaměřených na konkrétní potřeby zaměstnanců, smluvních dodavatelů nebo jiných fyzických osob, jež pracují pod vedením téhož útvaru Komise.
5. V případě závažných či bezprostředních bezpečnostních rizik nebo mimořádných situací mohou být místnímu bezpečnostnímu úředníkovi na žádost Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost svěřeny konkrétní úkoly. Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost o těchto konkrétních úkolech informuje generálního ředitele nebo ředitele pro lidské zdroje místního generálního ředitelství předmětného LSO.
6. Povinnostmi místního bezpečnostního úředníka nejsou dotčeny úkoly ani povinnosti svěřené úředníkům pro bezpečnost informatiky na místní úrovni, úředníkům odpovědným za zdraví a bezpečnost, vedoucím registrů nebo jakýmkoli jiným osobám ve funkcích spojených s povinnostmi v oblasti bezpečnosti či ochrany. Místní bezpečnostní úředník s těmito osobami spolupracuje, aby byl zajištěn soustavný a jednotný přístup k bezpečnosti a účinný tok informací o záležitostech souvisejících s bezpečností v Komisi.
7. Místní bezpečnostní úředník informuje své přímé nadřízené a zároveň může přímo kontaktovat svého generálního ředitele nebo vedoucího útvaru. Je držitelem bezpečnostního oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU, a to nejméně pro stupeň SECRET UE/EU SECRET.
8. Aby se podpořila výměna informací a osvědčených postupů, pořádá Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost alespoň dvakrát do roka konferenci LSO. Účast místních bezpečnostních úředníků na této konferenci je povinná.
KAPITOLA 5
PROVÁDĚNÍ
Článek 21
Prováděcí pravidla a bezpečnostní upozornění
1. Na přijetí prováděcích pravidel k tomuto rozhodnutí, je-li to zapotřebí, se v plném souladu s vnitřním jednacím řádem vztahuje zvláštní rozhodnutí Komise o zmocnění určené členovi Komise, který je odpovědný za bezpečnostní záležitosti.
2. Po svém zmocnění prostřednictvím výše uvedeného rozhodnutí Komise může člen Komise odpovědný za bezpečnostní záležitosti vypracovávat bezpečnostní upozornění, v nichž stanoví bezpečnostní pokyny a osvědčené postupy v působnosti tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel.
3. Úkoly zmiňované v prvním a druhém odstavci tohoto článku může Komise plně v souladu s vnitřním jednacím řádem přenést na generálního ředitele pro lidské zdroje a bezpečnost prostřednictvím zvláštního rozhodnutí o přenesení pravomoci.
KAPITOLA 6
RŮZNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 22
Zpracovávání osobních údajů
1. Osobní údaje potřebné pro provádění tohoto rozhodnutí zpracovává Komise v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
2. Bez ohledu na opatření, která již byla v době přijetí tohoto rozhodnutí zavedena a oznámena evropskému inspektorovi ochrany údajů (15), platí, že veškerá opatření podle tohoto rozhodnutí, jež jsou spojena se zpracováváním osobních údajů, jako jsou údaje z protokolů o příchodech a odchodech, ze záznamů uzavřených televizních okruhů či ze záznamů telefonních hovorů s pohotovostní službou nebo dispečinky, a jiných podobných údajů, které jsou zapotřebí z důvodů bezpečnosti nebo reakce na krize, se musí řídit prováděcími pravidly v souladu s článkem 21, jež pro subjekty údajů stanoví náležité záruky.
3. Za bezpečnost veškerého zpracovávání osobních údajů v rámci tohoto rozhodnutí odpovídá generální ředitel Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost.
4. Zmiňované prováděcí předpisy a postupy se přijmou v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 poté, co bude konzultován inspektor ochrany údajů a evropský inspektor ochrany údajů.
Článek 23
Transparentnost
Na toto rozhodnutí a jeho prováděcí pravidla se upozorní zaměstnanci Komise a všichni ti, na které se vztahuje.
Článek 24
Zrušení předchozích rozhodnutí
Rozhodnutí K(94) 2129 se zrušuje.
Článek 25
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 13. března 2015.
KOMISSION PÄÄTÖS (EU, Euratom) 2015/443,
annettu 13 päivänä maaliskuuta 2015,
turvallisuudesta komissiossa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 249 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 7 Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista ja erityisesti sen 18 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Komission turvallisuustoiminnan tavoitteena on saavuttaa tilanne, jossa komissio voi toimia turvallisessa ja vakaassa ympäristössä, kehittämällä johdonmukainen ja yhdennetty komission turvallisuutta koskeva lähestymistapa, tarjoamalla asianmukainen ja tiedossa oleviin riskeihin suhteutettu henkilöiden, omaisuuden ja tiedon suojaamisen taso ja varmistamalla tehokkaiden ja oikea-aikaisten turvatoimien toteuttaminen.
(2)
Komissioon kohdistuu muiden kansainvälisten elinten tavoin turvallisuusalalla suuria uhkia ja haasteita, jotka liittyvät erityisesti terrorismiin, verkkohyökkäyksiin sekä poliittiseen ja kaupalliseen vakoiluun.
(3)
Komissio on tehnyt päätoimipaikkojensa turvallisuusasioita koskevat sopimukset Belgian, Luxemburgin ja Italian hallitusten kanssa (1). Sopimuksissa vahvistetaan, että komissio on vastuussa omasta turvallisuudestaan.
(4)
Jotta komissio voisi varmistaa henkilöiden, omaisuuden ja tiedon turvallisuuden, se saattaa joutua toteuttamaan toimenpiteitä aloilla, jotka on suojattu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa vahvistetuilla ja Euroopan unionin tuomioistuimen tunnustamilla perusoikeuksilla.
(5)
Tämän vuoksi toimenpiteiden on oltava oikeutettuja niillä saavutettavan edun merkityksen perusteella, niiden on oltava oikeasuhteisia ja niillä on taattava perusoikeuksien, erityisesti oikeuden yksityisyyteen ja tietosuojaan, noudattaminen.
(6)
Komission on pyrittävä turvaamaan osana tätä oikeusvaltion periaatteeseen ja perusoikeuksien noudattamiseen perustuvaa järjestelmää henkilöstölleen, omaisuudelle ja tiedoille asianmukainen turvallisuustaso, ja samalla varmistamaan toiminnan toteuttaminen siten, ettei perusoikeuksia rajoiteta enempää kuin on ehdottomasti tarpeen.
(7)
Turvallisuuden komissiossa on perustuttava laillisuuden, avoimuuden, suhteellisuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteisiin.
(8)
Henkilöstön jäsenille, joilla on valtuudet toteuttaa turvatoimia, ei saa aiheutua toiminnastaan haittaa lukuun ottamatta tilanteita, joissa he ylittävät valtuutensa tai toimivat laittomasti, ja tämän vuoksi tämän päätöksen noudattaminen katsotaan henkilöstösäännöissä tarkoitetuiksi hallinnollisiksi ohjeiksi.
(9)
Komission olisi toteutettava asianmukaiset aloitteet turvallisuuskulttuurinsa edistämiseksi ja lujittamiseksi, turvallisuustoiminnan tehokkaammaksi toteuttamiseksi, turvallisuusasioiden hallintotavan parantamiseksi, verkostojen ja yhteistyön vahvistamiseksi edelleen alan viranomaisten kanssa kansainvälisellä, eurooppalaisella ja kansallisella tasolla sekä turvatoimien seurannan ja valvonnan parantamiseksi.
(10)
Toiminnallisesti itsenäiseksi unionin elimen, Euroopan ulkosuhdehallinnon, jäljempänä ’EUH’, perustamisella on ollut merkittävä vaikutus komission turvallisuusnäkökohtiin, ja näin ollen EUH:n ja komission on asetettava vaarattomuuteen ja turvallisuuteen liittyvälle yhteistyölle yhteiset säännöt ja menettelyt erityisesti siltä osin kuin on kyse komission huolehtimisvelvollisuudesta, joka koskee unionin edustustoissa työskentelevää komission henkilöstöä.
(11)
Komission turvallisuuspolitiikkaa olisi toteutettava tavalla, joka on johdonmukainen muiden, mahdollisesti turvallisuuskysymyksiä sisältävien sisäisten prosessien ja menettelyjen kanssa. Näitä ovat erityisesti toiminnan jatkuvuuden hallinta, jolla pyritään säilyttämään komission kriittisen tärkeät toiminnot toimintakatkosten tilanteessa, ja monialaisen kriisikoordinoinnin ARGUS-järjestelmä.
(12)
Tämän päätöksen hyväksymisajankohtana jo toteutettavina olevista ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle (2) ilmoitetuista toimenpiteistä riippumatta tämän päätöksen mukaisiin toimenpiteisiin, jotka edellyttävät henkilötietojen käsittelyä, sovelletaan soveltamissääntöjä rekisteröityihin liittyviä asianmukaisia suojatoimia koskevan 21 artiklan mukaisesti.
(13)
Komission on näin ollen tarpeen tarkistaa, ajantasaistaa ja vahvistaa voimassa olevaa säädösperustaa, joka koskee turvallisuutta komissiossa.
(14)
Tämän vuoksi olisi kumottava komission päätös K(94) 2129 (3),
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Määritelmät
Tässä päätöksessä tarkoitetaan
1)
’omaisuudella’ kaikkea komission irtainta ja kiinteää omaisuutta;
2)
’komission yksiköllä’ komission pääosastoa, yksikköä tai komission jäsenen kabinettia;
3)
’viestintä- ja tietojärjestelmällä’ järjestelmää, jolla tietoa käsitellään sähköisessä muodossa, mukaan lukien kaikki järjestelmän toiminnan kannalta tarpeelliset resurssit, myös infrastruktuuri, organisaatio, henkilöstö ja tietoresurssit;
4)
’riskienvalvonnalla’ turvatoimia, joiden avulla voidaan kohtuudella olettaa hallittavan turvallisuuteen kohdistuvaa riskiä estämällä, lieventämällä, välttämällä tai siirtämällä se;
5)
’kriisitilanteella’ olosuhdetta, tilannetta, tapahtumaa tai hätätilannetta (tai näiden seurausta tai yhdistelmää), joka aiheuttaa suuren tai välittömän uhan turvallisuudelle komissiossa sen alkuperästä riippumatta;
6)
’tiedoilla’ tietoja muodossa, jossa niitä voidaan välittää eteenpäin, tallentaa tai käsitellä;
7)
’turvallisuusasioista vastaavalla komission jäsenellä’ komission jäsentä, jonka alaisuuteen henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto kuuluu;
8)
’henkilötiedoilla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (4) 2 artiklan a alakohdassa määriteltyjä henkilötietoja;
9)
’tiloilla’ kaikkea komission kiinteää ja kiinteään verrattavissa olevaa omaisuutta;
10)
’riskien estämisellä’ turvatoimia, joiden voidaan kohtuudella olettaa estävän tai pysäyttävän turvallisuuteen kohdistuvan riskin tai viivästyttävän sitä,
11)
’turvallisuuteen kohdistuvalla riskillä’ uhkatason, haavoittuvuuden tason ja tapahtuman mahdollisen vaikutuksen yhdistelmää,
12)
’turvallisuudella komissiossa’ henkilöiden, omaisuuden ja tiedon turvallisuutta komissiossa ja erityisesti henkilöiden ja omaisuuden fyysistä koskemattomuutta, tiedon ja viestintä- ja tietojärjestelmien koskemattomuutta, luottamuksellisuutta ja saatavuutta sekä komission toiminnan esteetöntä toimivuutta;
13)
’turvatoimella’ tämän päätöksen mukaisesti toteutettua toimenpidettä turvallisuuteen kohdistuvien riskien hallitsemiseksi;
14)
’henkilöstösäännöillä’ Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä sellaisina kuin ne on vahvistettu neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (5) ja sen muutossäädöksissä;
15)
’turvallisuuteen kohdistuvalla uhalla’ tapahtumaa tai tekijää, jonka voidaan kohtuudella olettaa vaikuttavan turvallisuuteen haitallisesti, jos siihen ei reagoida ja jos sitä ei hallita;
16)
’välittömällä turvallisuuteen kohdistuvalla uhalla’ sellaista uhkaa turvallisuudelle, jolla ei ole lainkaan ennakkovaroitusta tai ennakkovaroitus on erittäin lyhyt,
17)
’suurella turvallisuuteen kohdistuvalla uhalla’ sellaista uhkaa turvallisuudelle, jonka voidaan kohtuudella olettaa johtavan kuolouhreihin, vakaviin loukkaantumisiin tai haittoihin, merkittävään vahinkoon omaisuudelle, arkaluonteisten tietojen vaarantumiseen tai komission tietoteknisten järjestelmien tai keskeisten toimintavalmiuksien häiriintymiseen, ja
18)
’haavoittuvuudella’ minkä tahansa luonteista heikkoutta, jonka voidaan kohtuudella olettaa vaikuttavan haitallisesti turvallisuuteen komissiossa yhden tai useamman uhan tilanteessa.
2 artikla
Kohde
1. Tässä päätöksessä vahvistetaan tavoitteet, perusperiaatteet, järjestelyt ja velvollisuudet, jotka koskevat turvallisuutta komissiossa.
2. Tätä päätöstä sovelletaan kaikkiin komission yksiköihin kaikissa komission tiloissa. Unionin edustustoissa työskentelevään komission henkilöstöön sovelletaan Euroopan ulkosuhdehallinnon turvallisuussääntöjä (6).
3. Riippumatta tiettyjä henkilöstöryhmiä koskevista erityismaininnoista tätä päätöstä sovelletaan komission jäseniin, Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen alaiseen komission henkilöstöön, komission palvelukseen tilapäisesti siirrettyihin kansallisiin asiantuntijoihin, palveluntarjoajiin ja näiden henkilöstöön, harjoittelijoihin ja kaikkiin henkilöihin, joilla on pääsy komission rakennuksiin tai muuhun omaisuuteen tai komission käsittelemiin tietoihin.
4. Tämän päätöksen säännökset eivät rajoita komission päätöksen 2002/47/EY, EHTY, Euratom (7), komission päätöksen 2004/563/EY, Euratom (8), komission päätöksen K(2006) 1623 (9) ja komission päätöksen K(2006) 3602 (10) soveltamista.
2 LUKU
PERIAATTEET
3 artikla
Periaatteet, jotka koskevat turvallisuutta komissiossa
1. Komissio noudattaa tämän päätöksen täytäntöönpanon yhteydessä perussopimuksia ja erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjaa ja pöytäkirjaa N:o 7 Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista, johdanto-osan 2 kappaleessa tarkoitettuja välineitä yhdessä kansallisen lainsäädännön sovellettavien sääntöjen kanssa sekä tässä päätöksessä asetettuja ehtoja. Tarvittaessa laaditaan 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu turvallisuusohje, jossa annetaan ohjausta.
2. Turvallisuus komissiossa perustuu laillisuuden, avoimuuden, suhteellisuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteisiin.
3. Laillisuusperiaate merkitsee, että tämän päätöksen täytäntöönpanon yhteydessä on noudatettava tarkasti oikeudellista kehystä ja mukauduttava oikeudellisiin vaatimuksiin.
4. Turvatoimet toteutetaan avoimesti, paitsi tilanteissa, joissa tämän voidaan kohtuudella olettaa haittaavan turvatoimen vaikutusta. Kohteelle, jolle turvatoimi on osoitettu, ilmoitetaan ennalta toimen syistä ja vaikutuksista paitsi tilanteissa, joissa tiedon antamisen voidaan kohtuudella olettaa haittaavan turvatoimen vaikutusta. Tällöin kohteelle, jolle turvatoimi on osoitettu, ilmoitetaan asiasta jälkikäteen, kun turvatoimen vaikutuksen haittaamiseen kohdistuva riski on päättynyt.
5. Komission yksiköt varmistavat, että turvallisuuskysymykset otetaan huomioon niiden vastuulla olevien komission politiikkojen, päätösten, ohjelmien, hankkeiden ja toimien kehittämisen ja toteuttamisen alusta alkaen. Ne ottavat tätä varten yleisesti henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston ja tietoteknisten järjestelmien osalta komission tietoturvavastaavan mukaan valmisteluun jo alkuvaiheessa.
6. Komissio pyrkii tarvittaessa mahdollisuuksien mukaan yhteistyöhön isäntävaltion, muiden jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin muiden toimielinten, virastojen ja elinten toimivaltaisten viranomaisten kanssa siten, että kyseisten viranomaisten toteuttamat tai suunnittelemat toimenpiteet asianomaisen turvallisuusriskin hoitamiseksi otetaan huomioon.
4 artikla
Noudattamisvelvollisuus
1. Tämän päätöksen ja sen soveltamissääntöjen sekä turvatoimien ja valtuutettujen henkilöstön jäsenten antamien ohjeiden noudattaminen on pakollista.
2. Turvallisuutta koskevien sääntöjen noudattamatta jättäminen saattaa antaa aiheen kurinpitotoimiin perussopimusten ja henkilöstösääntöjen mukaisesti sekä sopimusseuraamuksiin ja/tai oikeustoimiin kansallisten lakien ja säännösten mukaisesti.
3 LUKU
TURVATOIMIEN TOTEUTTAMINEN
5 artikla
Valtuutettu henkilöstö
1. Ainoastaan henkilöstöllä, jolle henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston pääjohtaja on antanut henkilökohtaisen valtuutuksen henkilöstön senhetkisten tehtävien perusteella, voi olla oikeus yhteen tai useampaan seuraavista:
1)
käsiaseen kantaminen;
2)
13 artiklassa tarkoitettujen turvallisuusselvityksien toteuttaminen;
3)
12 artiklassa tarkoitettujen turvatoimien toteuttaminen valtuutuksen mukaisesti.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut valtuudet annetaan enintään ajaksi, jonka asianomainen henkilö on siinä virassa tai tehtävässä, jonka hoitamiseksi valtuudet on annettu. Ne annetaan 3 artiklan 1 kohdan sovellettavien säännösten mukaisesti.
3. Tämä päätös muodostaa valtuutetun henkilöstön osalta henkilöstösääntöjen 21 artiklassa tarkoitetun hallinnollisen ohjeen.
6 artikla
Turvatoimia koskevat yleiset säännökset
1. Siinä määrin kuin on kohtuudella mahdollista, komissio varmistaa turvatoimia toteuttaessaan erityisesti, että
a)
se pyytää tukea tai apua ainoastaan asianomaiselta valtiolta edellyttäen, että kyseinen valtio on Euroopan unionin jäsenvaltio tai osapuolena Euroopan ihmisoikeussopimuksessa tai että se takaa oikeudet, jotka vähintään vastaavat kyseisessä ihmisoikeussopimuksessa taattuja oikeuksia;
b)
se siirtää henkilöä koskevia tietoja asetuksen (EY) N:o 45/2001 9 artiklan mukaisesti ainoastaan sellaisille yhteisön toimielinten ja elinten ulkopuolisille vastaanottajille, joihin ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (11) mukaisesti annettua kansallista lakia;
c)
jos henkilö aiheuttaa uhan turvallisuudelle, häntä vastaan kohdistetaan turvatoimia ja hän saattaa joutua vastaamaan aiheutuvista kustannuksista. Turvatoimia voidaan kohdistaa muita henkilöitä vastaan ainoastaan, jos on hallittava välitöntä tai suurta turvallisuuteen kohdistuvaa uhkaa ja seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)
aiottuja toimia sitä henkilöä vastaan, joka aiheuttaa turvallisuuteen kohdistuvan uhan, ei voida toteuttaa tai ne todennäköisesti eivät ole tehokkaita;
b)
komissio ei pysty hallitsemaan turvallisuuteen kohdistuvaa uhkaa omilla toimillaan tai oikea-aikaisesti;
c)
toimi ei aiheuta suhteetonta vaaraa muulle henkilölle tai tämän oikeuksille.
2. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston turvallisuusosasto laatii katsauksen turvatoimiin, jotka saattavat edellyttää tuomarin määräystä niiden jäsenvaltioiden lakien ja säännösten nojalla, joissa komission tilat sijaitsevat.
3. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston turvallisuusosasto voi kääntyä alihankkijan puoleen toteuttaakseen turvallisuuteen liittyviä tehtäviä turvallisuusosaston johdolla ja valvonnassa.
7 artikla
Henkilöitä koskevat turvatoimet
1. Henkilöille tarjotaan asianmukainen suojataso komission tiloissa vaarattomuuteen ja turvallisuuteen liittyvien vaatimusten mukaisesti.
2. Jos kyseessä on suuri turvallisuuteen kohdistuva riski, henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto tarjoaa komission jäsenille ja muulle henkilöstölle henkilösuojausta, jos uhka-arviosta on käynyt ilmi, että tällaista suojausta tarvitaan vaarattomuuden ja turvallisuuden varmistamiseksi.
3. Jos kyseessä on suuri turvallisuuteen kohdistuva riski, komissio saattaa määrätä tilansa evakuoitaviksi.
4. Komission tiloissa onnettomuuden tai hyökkäyksen uhriksi joutuneille on annettava apua.
5. Valtuutettu henkilöstö saattaa turvallisuuteen kohdistuvia riskejä estääkseen ja hallitakseen tehdä tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvista henkilöistä taustatarkistuksia määrittääkseen, aiheuttaako tällaisten henkilöiden pääsy komission tiloihin tai tietoihin turvallisuuteen kohdistuvan uhan. Tätä varten valtuutettu henkilöstö voi asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen säännösten mukaisesti
a)
käyttää mitä tahansa komission käytettävissä olevaa tiedonlähdettä tiedonlähteen luotettavuuden huomioiden;
b)
tarkastella komission hallussa olevaa sen palveluksessa olevan henkilön tai henkilön, jonka se aikoo ottaa palvelukseensa, henkilökansiota tai alihankkijan henkilöstöä perustelluissa tapauksissa.
8 artikla
Fyysistä turvallisuutta ja omaisuutta koskevat turvatoimet
1. Omaisuuden turvallisuus varmistetaan soveltamalla asianmukaisia fyysisiä ja teknisiä suojatoimenpiteitä ja vastaavia menettelyjä, jäljempänä ’fyysinen turvallisuus’, jotka muodostavat monitasoisen järjestelmän.
2. Tämän artiklan nojalla voidaan toteuttaa toimenpiteitä, jotta voitaisiin suojella henkilöitä ja tietoja komissiossa sekä suojella omaisuutta.
3. Fyysisen turvallisuuden tavoitteet ovat seuraavat:
-
komission jäseniin tai tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluviin henkilöihin kohdistuvien väkivallantekojen estäminen;
-
arkaluonteisia tai turvallisuusluokiteltuja tietoja koskevan vakoilun tai salakuuntelun estäminen;
-
sellaisten varkauksien, ilkivallan, sabotaasin tai muiden väkivaltaisten toimien estäminen, joiden tarkoituksena on vahingoittaa tai tuhota komission rakennuksia ja omaisuutta;
-
turvallisuuden vaarantumistapauksia koskevan tutkinnan ja selvitysten edistäminen esimerkiksi tarkastelemalla 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja saapumisten ja poistumisten valvontaa koskevia lokitiedostoja, kameravalvontatietoja, puhelunauhoituksia ja vastaavia tietoja sekä muita tietolähteitä.
4. Fyysiseen turvallisuuteen sisältyy
-
pääsynvalvontapolitiikka, jota sovelletaan kaikkiin komission tiloihin, myös parkkipaikoille, pyrkiviin henkilöihin tai ajoneuvoihin;
-
pääsynvalvontajärjestelmä, joka käsittää vartijat, tekniset laitteet ja toimenpiteet, tietojärjestelmät tai kaikkien näiden yhdistelmän.
5. Fyysisen turvallisuuden varmistamiseksi voidaan toteuttaa seuraavat toimet:
-
henkilöiden, ajoneuvojen, tavaran ja laitteiden saapumista komission tiloihin tai poistumista niistä voidaan tallentaa;
-
komission tiloissa voidaan tehdä henkilöllisyystarkastuksia;
-
ajoneuvoille, tavaroille ja laitteille voidaan tehdä visuaalisia tai teknisiä tarkastuksia;
-
asiattomilta henkilöiltä, ajoneuvoilta tai tavaroilta voidaan estää pääsy komission tiloihin.
9 artikla
Tietoa koskevat turvatoimet
1. Tiedon turvallisuus kattaa kaiken komission käsittelemän tiedon.
2. Tiedon turvallisuuden suhteen tasapainotetaan tiedon muodosta riippumatta toisaalta avoimuus, suhteellisuus, vastuuvelvollisuus ja tehokkuus ja toisaalta tarve suojata tieto luvattomalta pääsyltä, käytöltä, paljastamiselta, muuttamiselta tai tuhoamiselta.
3. Tiedon turvaamisen tarkoituksena on luottamuksellisuuden, eheyden ja saatavuuden suojaaminen.
4. Tämän vuoksi tietovarantojen luokitteluun ja oikeasuhteisten turvatoimien, -menettelyjen ja -standardien, myös lieventävien toimenpiteiden, laatimiseen käytetään riskinhallintaprosesseja.
5. Näitä tiedon turvallisuuden yleisiä periaatteita sovelletaan erityisesti seuraaviin:
a)
”EU:n turvallisuusluokitellut tiedot”, joilla tarkoitetaan mitä tahansa tietoja tai aineistoja, joille on määritelty EU:n turvallisuusluokka ja joiden luvaton ilmitulo saattaisi vaihtelevassa määrin vahingoittaa Euroopan unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion etuja;
b)
”arkaluonteiset turvallisuusluokittelemattomat tiedot”, joilla tarkoitetaan tietoa tai aineistoa, jota komission on suojeltava perussopimuksissa tai perussopimusten täytäntöönpanemiseksi hyväksytyissä säädöksissä vahvistettujen oikeudellisten velvoitteiden vuoksi ja/tai sen arkaluonteisuuden vuoksi. Arkaluonteisiin turvallisuusluokittelemattomiin tietoihin sisältyvät muun muassa, muttei yksinomaan, SEUT-sopimuksen 339 artiklassa tarkoitetun salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvat tiedot, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (12) 4 artiklalla, tarkasteltuna yhdessä Euroopan unionin tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön kanssa, suojattujen etujen piiriin kuuluvat tiedot ja asetuksen (EY) N:o 45/2001 soveltamisalaan kuuluvat henkilötiedot.
6. Arkaluonteisiin turvallisuusluokittelemattomiin tietoihin sovelletaan niiden käsittelyä ja tallentamista koskevia sääntöjä. Niitä paljastetaan ainoastaan henkilöille, joilla on tiedonsaantitarve. Niille annetaan turvallisuusmerkintä, kun tämän katsotaan olevan tarpeen luottamuksellisuuden tehokkaaksi suojaamiseksi, ja henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston pääjohtaja hyväksyy tätä koskevat käsittelyohjeet. Kun tällaisia tietoja käsitellään tai tallennetaan viestintä- ja tietojärjestelmässä, niitä on suojattava myös päätöksen K(2006) 3602, sen soveltamissääntöjen ja vastaavien standardien mukaisesti.
7. EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen tai arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen, jotka on yksilöity sellaisiksi niiden käsittelyä ja tallentamista koskevissa säännöissä, vaarantumisesta tai häviämisestä vastuussa oleva henkilö voi joutua kurinpitotoimien kohteeksi henkilöstösääntöjen mukaisesti. Nämä kurinpitotoimet eivät rajoita jäsenvaltioiden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten jäsenvaltioiden lakien ja asetusten mukaisia myöhempiä oikeustoimia, rikosoikeudellisia menettelyjä tai sopimusperusteisia oikaisukeinoja.
10 artikla
Viestintä- ja tietojärjestelmiä koskevat turvatoimet
1. Kaikkien komission käyttämien viestintä- ja tietojärjestelmien on noudatettava päätöksessä K(2006) 3602, sen soveltamissäännöissä ja vastaavissa turvallisuusstandardeissa vahvistettua komission tietojärjestelmien turvallisuuspolitiikkaa.
2. Viestintä- ja tietojärjestelmiä omistavat, hallinnoivat ja käyttävät komission yksiköt saavat sallia ainoastaan muiden unionin toimielinten, virastojen, elinten ja muiden organisaatioiden pääsyn kyseisiin järjestelmiin edellyttäen, että kyseiset toimielimet, virastot, elimet ja muut organisaatiot voivat tarjota kohtuulliset takeet siitä, että niiden tietotekniset järjestelmät on suojattu päätöksessä K(2006) 3602, sen soveltamissäännöissä ja vastaavissa turvallisuusstandardeissa vahvistettua komission tietojärjestelmien turvallisuuspolitiikkaa vastaavalla tasolla. Komissio valvoo noudattamista, ja sillä on oikeus estää pääsy järjestelmiin vakavissa tai jatkuvissa noudattamattajättämistapauksissa.
11 artikla
Tietoverkkoturvallisuutta koskeva rikostekninen analyysi
Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto vastaa yhteistyössä toimivaltaisten komission osastojen kanssa erityisesti 13 artiklassa tarkoitettujen turvallisuusselvitysten tueksi toteutetuista rikosteknisistä analyyseistä, jotka koskevat vastatiedustelua, tietovuotoja, verkkohyökkäyksiä ja tietojärjestelmien turvallisuutta.
12 artikla
Henkilöitä ja esineitä koskevat turvatoimet
1. Jotta voidaan varmistaa turvallisuus komissiossa sekä estää ja hallita riskejä, 5 artiklan mukaisesti valtuutettu henkilöstö voi toteuttaa 3 artiklassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti muun muassa yhden tai useamman seuraavista turvatoimista:
a)
tapahtumapaikkojen ja todisteiden, esimerkiksi saapumisten ja poistumisten valvontaa koskevien lokitiedostojen ja kameravalvontakuvien, turvaaminen sellaisten tapahtumien tai käytöksen yhteydessä, jotka voivat johtaa hallinnollisiin, kurinpidollisiin tai yksityis- tai rikosoikeudellisiin menettelyihin;
b)
rajoitetut toimenpiteet, jotka koskevat turvallisuuteen kohdistuvan uhan aiheuttavia henkilöitä, esimerkiksi henkilöiden määrääminen poistumaan komission tiloista, henkilöiden saattaminen ulos komission tiloista ja henkilöiden komission tiloihin pääsyn epääminen tietyksi ajaksi, joka asetetaan täytäntöönpanoa koskevissa säännöissä määriteltyjen kriteerien mukaisesti;
c)
rajoitetut toimenpiteet, jotka koskevat turvallisuuteen kohdistuvan uhan aiheuttavia esineitä, esimerkiksi esineiden poistaminen, takavarikointi tai hävittäminen;
d)
komission tilojen, myös tiloissa sijaitsevien toimistojen, tarkastaminen;
e)
viestintä- ja tietojärjestelmien ja laitteiden, puhelin- ja viestiliikennetietojen, lokitiedostojen ja käyttäjätilien ym. tarkastaminen;
f)
muut erityiset turvatoimet, joilla on vastaava vaikutus, riskien estämiseksi ja hallitsemiseksi erityisesti kun otetaan huomioon sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaiset komission oikeudet vuokranantajana tai työnantajana.
2. Poikkeuksellisissa olosuhteissa 5 artiklan mukaisesti valtuutetut henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston turvallisuusosaston henkilöstön jäsenet voivat toteuttaa tarvittavia kiireellisiä toimenpiteitä 3 artiklassa vahvistettuja periaatteita tarkasti noudattaen. Kyseisten henkilöstön jäsenten on mahdollisimman pian näiden toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen ilmoitettava niistä turvallisuusosaston johtajalle, joka hakee asianmukaista valtuutusta henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston pääjohtajalta, vahvistaa toteutetut toimenpiteet, antaa luvan mahdollisiin lisätoimiin ja on tarvittaessa yhteydessä toimivaltaisiin kansallisiin viranomaisiin.
3. Tämän artiklan mukaisista turvatoimista on esitettävä asiakirjat niiden toteuttamisajankohtana tai, jos kyseessä on välitön riski tai kriisitilanne, kohtuullisen ajan kuluttua niiden toteuttamisesta. Jälkimmäisessä tilanteessa asiakirjoihin on sisällyttävä myös ne tiedot, joiden perusteella arvio välittömän riskin tai kriisitilanteen olemassaolosta on tehty. Asiakirjat voivat olla lyhyitä, mutta ne olisi laadittava siten, että toimen kohteena oleva henkilö voi käyttää puolustautumiseen ja henkilötietojen suojaan liittyviä oikeuksiaan asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti ja että toimen laillisuus on mahdollista tarkastaa. Henkilöstön jäsenen henkilökansioon ei liitetä tietoja häneen kohdistetuista erityisistä turvatoimista.
4. Komissio takaa b alakohdan mukaisia turvatoimia toteuttaessaan lisäksi, että asianomaiselle henkilölle annetaan mahdollisuus ottaa yhteyttä lakimieheen tai uskottuun henkilöön ja että hänelle tiedotetaan oikeuksistaan vedota Euroopan tietosuojavaltuutettuun.
13 artikla
Selvitykset
1. Sanotun rajoittamatta henkilöstösääntöjen 86 artiklan ja liitteen IX sekä minkään komission ja EUH:n välisen erityisjärjestelyn soveltamista, esimerkiksi unionin edustustoissa työskentelevään komission henkilöstöön liittyvän huolellisuusvelvoitteen, jota koskevasta erityisjärjestelystä Euroopan komission henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto ja Euroopan ulkosuhdehallinto sopivat 28 päivänä toukokuuta 2014, soveltamista, turvallisuusselvitys voidaan tehdä
a)
kun on kyse komission turvallisuuteen vaikuttavista tapahtumista, myös epäillyistä rikoksista;
b)
kun on kyse arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen tai Euratomin turvallisuusluokiteltujen tietojen mahdollisesta vuotamisesta, väärinkäytöstä tai vaarantumisesta;
c)
vastatiedustelun tai terrorismin torjunnan yhteydessä;
d)
kun on kyse vakavista verkkoturvapoikkeamista.
2. Päätöksen turvallisuusselvityksen tekemisestä tekee henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston pääjohtaja, jolle myös toimitetaan selvitysraportti.
3. Turvallisuusselvityksiä tekee ainoastaan tähän erikoistunut, 5 artiklan mukaisesti valtuutettu henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston henkilöstö.
4. Valtuutettu henkilöstö käyttää oikeuksiaan tehdä turvallisuusselvitys itsenäisesti valtuutuksensa mukaisesti ja sillä on 12 artiklassa luetellut oikeudet.
5. Valtuutettu henkilöstö, jolla on toimivalta tehdä turvallisuusselvityksiä, voi koota kaikista käytettävissä olevista lähteistä tietoja, jotka liittyvät komission tiloissa tehtyihin rikoksiin tai hallinnollisiin rikkomuksiin tai 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin henkilöihin, jotka ovat näiden tekojen uhreja tai tekijöitä.
6. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto ilmoittaa asiasta isäntäjäsenvaltion tai tarvittaessa muun asiaan liittyvän jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille erityisesti, jos selvityksen perusteella on aihetta epäillä rikosta. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto antaa tässä yhteydessä tarvittaessa tai pyydettäessä tukea isäntäjäsenvaltion tai muun asiaan liittyvän jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille.
7. Kun kyse on vakavasta verkkoturvapoikkeamasta, tietotekniikan pääosasto antaa tiiviissä yhteystyössä henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston kanssa tukea kaikissa teknisissä kysymyksissä. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto päättää tietotekniikan pääosastoa kuultuaan, milloin on syytä tiedottaa isäntäjäsenvaltion tai muun asiaan liittyvän jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille. EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikan kriisiryhmän (CERT-EU) tietoturvapoikkeamien koordinointipalvelut toimivat tukena muille EU:n toimielimille ja virastoille, joihin tilanteella saattaa olla vaikutusta.
8. Turvallisuusselvityksistä on esitettävä asiakirjat.
14 artikla
Turvallisuusselvityksiin ja muuhun tutkintaan liittyvän toimivallan erottaminen
1. Kun henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston turvallisuusosasto tekee 13 artiklassa tarkoitettuja turvallisuusselvityksiä ja nämä selvitykset kuuluvat Euroopan petostentorjuntaviraston, jäljempänä ’OLAF’, tai komission tutkinta- ja kurinpitotoimiston, jäljempänä ’IDOC’, toimivaltaan, se ottaa välittömästi yhteyttä kyseisiin elimiin erityisesti siksi, etteivät myöhemmät OLAFin tai IDOCin toteuttamat toimet vaarantuisi. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston turvallisuusosasto pyytää tarvittaessa OLAFia tai IDOCia osallistumaan tutkintaan.
2. Edellä 13 artiklassa tarkoitetut turvallisuusselvitykset eivät rajoita OLAFin ja IDOCin oikeuksia, jotka on vahvistettu kyseisiä elimiä koskevissa säännöissä. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston turvallisuusosastoa voidaan pyytää tarjoamaan teknistä apua OLAFin tai IDOCin aloittamaan tutkintaan.
3. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston turvallisuusosastoa voidaan pyytää avustamaan OLAFin työntekijöitä näiden tehtävien helpottamiseksi, kun nämä saapuvat komission tiloihin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (13) 3 artiklan 5 kohdan ja 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Turvallisuusosasto ilmoittaa tällaisista avunpyynnöistä pääsihteerille ja henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston pääjohtajalle tai, jos tutkinta tehdään komission jäsenten tai pääsihteerin käyttämissä komission tiloissa, komission puheenjohtajalle ja henkilöstöhallinnosta vastaavalle komissaarille.
4. Jos tapaus kuuluu sekä henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston turvallisuusosaston että IDOCin toimivaltaan, turvallisuusosasto ilmoittaa mahdollisimman aikaisessa vaiheessa raportoidessaan asiasta henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston pääjohtajalle 13 artiklan mukaisesti, onko perusteluja sille, että IDOC käsittelee asiaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta henkilöstösääntöjen 22 a artiklan soveltamista. Tämä vaihe katsotaan saavutetun erityisesti, kun turvallisuuteen kohdistuva välitön uhka on päättynyt. Asiasta päättää henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston pääjohtaja.
5. Kun tapaus kuuluu sekä henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston turvallisuusosaston että OLAFin toimivaltaan, turvallisuusosasto raportoi välittömästi henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston pääjohtajalle ja ilmoittaa asiasta mahdollisimman aikaisessa vaiheessa OLAFin pääjohtajalle. Tämä vaihe katsotaan saavutetun erityisesti, kun turvallisuuteen kohdistuva välitön uhka on päättynyt.
15 artikla
Turvallisuustarkastukset
1. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto tekee turvallisuustarkastuksia varmistaakseen, että komission yksiköt ja henkilöt noudattavat tätä päätöstä ja sen soveltamissääntöjä sekä, jos se katsoo tämän tarpeelliseksi, esittääkseen suosituksia.
2. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto suorittaa tarvittaessa turvallisuustarkastuksia, turvallisuuden seurantaa tai arviointikäyntejä varmistaakseen, onko unionin muiden toimielinten, virastojen tai elinten, EU:n ulkopuolisten valtioiden tai kansainvälisten organisaatioiden vastuulla olevan komission henkilöstön, omaisuuden ja tiedon turvallisuus suojattu asianmukaisesti sellaisten turvallisuutta koskevien sääntöjen, säännösten ja standardien mukaisesti, jotka vähintään vastaavat komission sääntöjä, säännöksiä ja standardeja. Kyseisiin turvallisuustarkastuksiin sisältyy tarvittaessa myös tarkastuksia, jotka liittyvät turvallisuusluokitellun tiedon vaihtoon unionin muiden toimielinten, elinten ja virastojen, jäsenvaltioiden, EU:n ulkopuolisten valtioiden tai kansainvälisten organisaatioiden kanssa, kun tämä on hallintoelinten hyvän yhteistyön hengen mukaista.
3. Tätä artiklaa sovelletaan soveltuvin osin unionin edustustoissa työskentelevään komission henkilöstöön sanotun rajoittamatta minkään komission ja EUH:n välisen erityisjärjestelyn soveltamista, esimerkiksi unionin edustustoissa työskentelevään komission henkilöstöön liittyvän huolellisuusvelvoitteen, jota koskevasta erityisjärjestelystä Euroopan komission henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto ja Euroopan ulkosuhdehallinto sopivat 28 päivänä toukokuuta 2014, soveltamista.
16 artikla
Valmiustilat ja kriisitilanteiden hallinta
1. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto on vastuussa asianmukaisten valmiustilaa koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta ennakoitaessa komission turvallisuuteen kohdistuvia uhkia ja tapahtumia tai vastattaessa niihin sekä kriisitilanteiden hallitsemisen edellyttämistä toimenpiteistä.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut valmiustilaa koskevat toimenpiteet on suhteutettava turvallisuuteen kohdistuvan uhan tasoon. Valmiustilan taso määritellään tiiviissä yhteistyössä unionin muiden toimielinten, virastojen ja elinten toimivaltaisten yksiköiden sekä komission tilojen isäntäjäsenvaltion tai -valtioiden kanssa.
3. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto toimii valmiustilaa ja kriisitilanteiden hallintaa koskevana yhteyspisteenä.
4 LUKU
JÄRJESTELYT
17 artikla
Komission yksiköiden yleiset velvollisuudet
1. Tässä päätöksessä tarkoitettuja komission velvollisuuksia hoitaa henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto turvallisuusasioista vastaavan komission jäsenen valvonnassa ja vastuulla.
2. Tietoverkkoturvallisuutta koskevat erityiset järjestelyt määritellään päätöksessä K(2006) 3602.
3. Tämän päätöksen ja sen soveltamissääntöjen täytäntöönpanoa ja päivittäistä noudattamista koskevat velvollisuudet voidaan delegoida muille komission yksiköille, kun turvallisuustoiminnan toteuttamisen hajauttaminen tarjoaa merkittäviä tehokkuus-, resurssi- tai aikasäästöjä esimerkiksi asianomaisten yksiköiden maantieteellisen sijainnin vuoksi.
4. Sovellettaessa 3 kohtaa henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto ja tarvittaessa tietotekniikan pääosasto sopivat yksittäisten komission yksiköiden kanssa järjestelyistä, joissa turvallisuuspolitiikkojen toteuttamiselle ja valvonnalle asetetaan selkeät roolit ja velvollisuudet.
18 artikla
Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto
1. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto vastaa erityisesti
1)
komission turvallisuuspolitiikan, soveltamissääntöjen ja turvallisuusohjeiden laatimisesta;
2)
tietojen kokoamisesta turvallisuuteen kohdistuvien uhkien ja riskien arvioimiseksi sekä sellaisten tietojen kokoamisesta, jotka voivat vaikuttaa turvallisuuteen komissiossa;
3)
sähköisen seurannan ja suojan tarjoamisesta kaikissa komission toimipaikoissa ottaen huomioon uhka-arviot ja todisteet komission edun vastaisesta luvattomasta toiminnasta;
4)
hätäpalvelujen tarjoamisesta komission yksiköille ja henkilöstölle kaikissa vaarattomuuteen ja turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä 24 tuntia vuorokaudessa seitsemänä päivänä viikossa;
5)
sellaisten turvatoimien toteuttamisesta, joilla on tarkoitus lieventää turvallisuuteen kohdistuvia riskejä ja kehittää ja pitää yllä asianmukaisia viestintä- ja tietojärjestelmiä pääosaston toimintatarpeiden kattamiseksi erityisesti fyysisen pääsynvalvonnan, luotettavuusvaltuutusten hallinnan sekä arkaluonteisten ja EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen käsittelyn aloilla;
6)
tiedottamisesta, turva- ja pelastusharjoitusten järjestämisestä sekä koulutuksen ja neuvonnan tarjoamisesta kaikissa komission turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä turvallisuuskulttuurin edistämiseksi ja turvallisuusasioissa asianmukaisen koulutuksen saaneiden henkilöstön jäsenten reservin luomiseksi.
2. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto vastaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden komission yksiköiden toimivaltaa ja velvollisuuksia, ulkoisista yhteyksistä
1)
unionin muiden toimielinten, virastojen ja elinten turvallisuusosastojen kanssa kysymyksissä, jotka liittyvät henkilöiden, omaisuuden ja tiedon turvallisuuteen komissiossa;
2)
jäsenvaltioiden, EU:n ulkopuolisten maiden ja kansainvälisten organisaatioiden turvallisuudesta, tiedustelusta ja uhka-arvioista vastaavien palvelujen, myös kansallisten turvallisuusviranomaisten, kanssa kysymyksissä, jotka liittyvät henkilöiden, omaisuuden ja tiedon turvallisuuteen komissiossa;
3)
poliisin ja muiden hälytyspalveluiden kanssa kaikissa kysymyksissä, jotka liittyvät komission turvallisuuteen vaikuttaviin rutiini- ja hätätilannekysymyksiin;
4)
sellaisten verkkohyökkäyksien torjunnasta vastuussa olevien unionin toimielinten, virastojen ja elinten, jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten maiden turvallisuusviranomaisten kanssa, jotka saattavat vaikuttaa turvallisuuteen komissiossa;
5)
sellaiseen terrorismiin ja vakoilutoimintaan, jolla saattaa olla vaikutusta turvallisuuteen komissiossa, liittyviä uhkia koskevien tiedustelutietojen vastaanottamisen, arvioinnin ja jakamisen osalta;
6)
komission päätöksessä (EU, Euratom) 2015/444 (14) määriteltyä turvallisuusluokiteltua tietoa koskevien kysymysten osalta.
3. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto vastaa tiedon, myös henkilötietojen, suojatusta lähettämisestä tämän artiklan mukaisesti.
19 artikla
Komission turvallisuusasiantuntijaryhmä
Perustetaan komission turvallisuusasiantuntijaryhmä, jonka tehtävänä on antaa komissiolle neuvontaa sen sisäiseen turvallisuuspolitiikkaan ja erityisesti EU:n turvallisuusluokitellun tiedon suojeluun liittyvissä kysymyksissä.
20 artikla
Paikalliset turvavastaavat
1. Kukin komission yksikkö tai kabinetti nimeää paikallisen turvavastaavan, joka toimii oman yksikkönsä ja henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston välisenä pääasiallisena yhteystahona kaikissa komission turvallisuutta koskevissa kysymyksissä. Tarvittaessa voidaan nimetä yksi tai useampi varavastaava. Paikallisen turvavastaavan on oltava virkamies tai väliaikainen toimihenkilö.
2. Paikallinen turvavastaava raportoi oman komission yksikkönsä pääasiallisena yhteystahona säännöllisin väliajoin henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosastolle ja omille esimiehilleen turvallisuuskysymyksistä, jotka liittyvät asianomaiseen komission yksikköön, ja välittömästi kaikista turvallisuustapahtumista, myös sellaisista, joissa EU:n turvallisuusluokitellut tiedot tai arkaluonteiset turvallisuusluokittelemattomat tiedot ovat saattaneet vaarantua.
3. Viestintä- ja tietojärjestelmien turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä paikallinen turvavastaava on yhteydessä oman komission yksikkönsä paikallistietojärjestelmien tietoturvavastaavaan, jonka rooli ja velvollisuudet määritellään komission päätöksessä K(2006) 3602.
4. Paikallinen turvavastaava antaa panoksensa turvallisuuskoulutukseen ja -tiedottamiseen, jolla vastataan henkilöstön, alihankkijan ja muiden turvavastaavan yksikön valvonnassa työskentelevien henkilöiden erityistarpeisiin.
5. Paikalliselle turvavastaavalle voidaan osoittaa erityistehtäviä suurten tai välittömien turvallisuuteen kohdistuvien riskien tai hätätapausten yhteydessä henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston pyynnöstä. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto tiedottaa paikallisen turvavastaavan oman pääosaston pääjohtajalle tai henkilöstöjohtajalle kyseisistä erityistehtävistä.
6. Paikallisen turvavastaavan velvollisuudet eivät rajoita paikallistietojärjestelmien tietoturvavastaaville, työsuojelupäälliköille, rekisterin valvontavastaaville tai muille vaarattomuuteen tai turvallisuuteen liittyviä vastuualueita hoitaville toimille osoitettua roolia ja velvollisuuksia. Paikallinen turvavastaava on yhteydessä edellä mainittuihin tahoihin varmistaakseen yhtenäisen ja yhdenmukaisen lähestymistavan turvallisuuskysymyksiin ja tehokkaan tiedonkulun komission turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä.
7. Tiedottaessaan lähimmille esimiehilleen paikallisella turvavastaavalla on oltava mahdollisuus olla suoraan yhteydessä pääjohtajaansa tai toimialajohtajaansa. Hänellä on oltava turvallisuusvaltuutus EU:n turvallisuusluokiteltuihin tietoihin pääsemiseksi vähintään tasoon SECRET UE/EU SECRET asti.
8. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto järjestää tiedonvaihdon ja parhaiden käytänteiden jakamisen edistämiseksi paikallisten turvavastaavien kokouksen vähintään kaksi kertaa vuodessa. Paikallisten turvavastaavien osallistuminen näihin kokouksiin on pakollista.
LUKU 5
SOVELTAMINEN
21 artikla
Soveltamissäännöt ja turvallisuusohjeet
1. Tämän päätöksen soveltamissäännöt annetaan tarpeen mukaan erillisessä komission valtuutuspäätöksessä, joka annetaan turvallisuusasioista vastaavan komission jäsenen hyväksi sisäisten menettelysääntöjen mukaisesti.
2. Saatuaan valtuutuksen edellä mainitun komission päätöksen perusteella turvallisuusasioista vastaava komission jäsen voi laatia turvallisuusohjeita, joissa vahvistetaan tämän päätöksen ja sen soveltamissääntöjen soveltamisalaan kuuluvia turvallisuutta koskevia suuntaviivoja ja parhaita käytänteitä.
3. Komissio voi siirtää tämän artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa mainittuja tehtäviä henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston pääjohtajalle erillisellä päätöksellä sisäisten menettelysääntöjen mukaisesti.
6 LUKU
MUUT SÄÄNNÖKSET JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
22 artikla
Henkilötietojen käsittely
1. Komissio käsittelee tämän päätöksen soveltamiseen tarvittavia henkilötietoja asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti.
2. Tämän päätöksen hyväksymisajankohtana jo toteutettavina olevista ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle (15) ilmoitetuista toimenpiteistä riippumatta tämän päätöksen mukaisiin toimenpiteisiin, jotka edellyttävät henkilötietojen käsittelyä, esimerkiksi saapumisten ja poistumisten valvontaa koskevia lokitiedostoja, kameravalvontatietoja, valvomoihin tai lähettämöihin soitettujen puhelujen nauhoituksia tai vastaavia tietoja, joita tarvitaan turvallisuus- tai kriisitilanteeseen vastaamiseksi, sovelletaan soveltamissääntöjä rekisteröityihin liittyviä asianmukaisia suojatoimia koskevan 21 artiklan mukaisesti.
3. Tämän päätöksen soveltamisen yhteydessä toteutetun henkilötietojen käsittelyn turvaamisesta on vastuussa henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston pääjohtaja.
4. Soveltamissäännöt ja -menettelyt hyväksytään sen jälkeen, kun tietosuojavastaavaa ja Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti.
23 artikla
Avoimuus
Tämä päätös ja sen soveltamissäännöt on saatettava komission henkilöstön ja kaikkien niiden henkilöiden tietoon, joihin sitä sovelletaan.
24 artikla
Aiempien päätösten kumoaminen
Kumotaan päätös K(94) 2129.
25 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2015.