NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1071/2012
ze dne 14. listopadu 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Dne 16. února 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky, Thajska a Indonésie (dále jen „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem“) v Unii. Podnět obsahoval prima facie důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a zástupce vyvážejících zemí. Komise rovněž vyrozuměla výrobce v Argentině, neboť byla navržena coby možná srovnatelná země. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení navržen výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR, výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s fitinkami z kujné (tvárné) litiny se závitem (jak je vymezeno v části B níže) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Pokud jde o další dvě dotčené země, Thajsko a Indonésii, sestavení vzorku nebylo pro vyvážející výrobce navrženo.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským orgánům a vyvážejícím výrobcům v ČLR, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Dvě společnosti požádaly v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení o zacházení jako v tržním hospodářství a čtyři společnosti požádaly v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení o individuální zacházení.
(7)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, čínským orgánům a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tito měli možnost písemně sdělit své připomínky.
(8)
Pokud jde o výrobce v Unii, a jak je blíže uvedeno v 29. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise podle výše objemu jejich prodeje vzorek tří výrobců v Unii.
(9)
Jak je uvedeno níže v 31. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek devíti dovozců, a to podle největšího objemu dovozu a jejich geografického umístění v Unii. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
(10)
Jak je uvedeno níže v 30. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct vyvážejících výrobců z ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců z ČLR s největším objemem vývozu do Unie.
(11)
Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, třem čínským vybraným vyvážejícím výrobcům, třem thajským vyvážejícím výrobcům, třem indonéským vyvážejícím výrobcům, devíti vybraným dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a sedmi uživatelům.
(12)
Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou thajských vyvážejících výrobců, jednoho indonéského vyvážejícího výrobce a od osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z uživatelů nepředložil vyplněný dotazník.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španělsko
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakousko
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ČLR
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ČLR
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ČLR
c)
vyvážející výrobci v Thajsku
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko
d)
vyvážející výrobce v Indonésii
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie
e)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Crane Limited, Ipswich, Spojené království
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Německo
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Německo
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemsko
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itálie
(14)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Indie jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Paňdžáb, Indie
3. Období šetření a posuzované období
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení šetření je příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 7307 19 10.
(17)
Hlavními vstupními surovinami jsou kovový šrot, koks/elektřina, písek (pro tvarování) a zinek (pro pozinkování). V první fázi výroby se kovový šrot taví v tavících pecích. Poté následuje tvarování a odlévání různých tvarů, které jsou následně odděleny na jednotlivé kusy. Výrobky musí projít zdlouhavým procesem žíhání, který má zajistit, že jsou dostatečně tvárné k použití pro následné úpravy, kde je např. vyžadována odolnost vůči nárazům, vibracím a náhlým změnám teplot. Je-li zapotřebí, mohou být fitinky pozinkovány. Poté dochází k řezání závitů.
(18)
Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají ke spojení dvou či více trubek nebo trub, připojení trubek k přístroji, změně toku kapaliny či k uzavření trubky. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a neobytných budov. Rovněž se používají v potrubních systémech ropných rafinérií. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se vyrábějí v řadě podob, nejběžnější jsou devadesátistupňová kolena, profily tvaru T, spojky, křížení a napojení. Jsou vyráběny jak v černé (nepozinkované), tak i v pozinkované podobě.
2. Obdobný výrobek
(19)
Dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, Thajsku a Indonésii a na domácím trhu v Indii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné fyzické a technické vlastnosti. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení (dále jen „obdobný výrobek“).
(20)
Několik tvrzení, která uvedli dovozci, ale i orgány členského státu, se týkalo vymezení výrobku. Tato jednotlivá tvrzení jsou posouzena níže.
(21)
Jeden z dovozců uváděl, že „elektricky pozinkované fitinky“ by měly být z definice fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem vyňaty. Opíral se při tom o tvrzení, že výroba elektricky pozinkovaných fitinek vyžaduje další výrobní kroky po vyřezání závitu, jako je např. mytí a následné elektrické pozinkování. To údajně vede k řadě kvalitativních zlepšení a výhodám oproti běžným fitinkám. Je však zjevné, že elektricky pozinkované fitinky jsou zcela zaměnitelné s běžnými, a tudíž mají totožné základní fyzikální a technické vlastnosti. Proto jsou považovány za dotčený výrobek.
(22)
Totožný dovozce dováží části kompresních fitinek, z nichž společně s dalšími díly sestavuje konečné kompresní fitinky. Zpochybnil, zda části kompresních fitinek náleží do definice dotčeného výrobku. I když tyto části vypadají obdobně jako fitinky a jsou opatřeny závitem, nelze je ke spojování potrubí použít přímo, neboť je nutné, aby byly předtím, než je možné spojit potrubí takto smontovanou fitinkou, sestaveny. I když jsou dražší, jsou zaměnitelné s jinými fitinkami se závitem, neboť se rovněž používají ke spojování trubek a trub, i když zejména při opravách, a nikoliv při montáži nového systému. Vzhledem k tomu byl učiněn předběžný závěr, že kompresní fitinky a jejich části spadají do definice dotčeného výrobku.
(23)
Některé strany uváděly, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci v Unii není možno považovat za srovnatelné s fitinkami, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi, neboť v případě výroby v Unii se používá materiál s jakostí bílého lomu, zatímco v případě materiálu vyvážených fitinek, jde o kujnou (tvárnou) litinu s černým lomem.
(24)
Jak již bylo vyřčeno v závěru uvedeném v nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) ohledně stejného výrobku, šetření prozatím prokázalo, že pokud jde o vnímání trhu, není rozdílů mezi fitinkami s bílým lomem a fitinkami s černým lomem, neboť kromě obsahu uhlíku mají velmi podobné vlastnosti, totožné koncové uživatele, a tudíž jsou zaměnitelné. To potvrdila skutečnost, kdy dovozci/obchodníci, kteří nakupují jak fitinky z tvárné (kujné) litiny s černým lomem z dotčených zemí, tak i fitinky z tvárné (kujné) litiny s bílým lomem vyráběné výrobním odvětvím Unie, prodávají tyto výrobky uživatelům, aniž by rozlišovali mezi oběma jakostmi materiálu. Pokud jde o uživatele dotyčného výrobku, šetření potvrdilo, že nedělají žádný podstatný rozdíl mezi fitinkami s bílým a černým lomem.
(25)
O tom napovídá rovněž skutečnost, že jak fitinky s bílým, tak i s černým lomem jsou zařazeny do evropské normy EN 10242 a mezinárodní normy ISO 49, které stanoví požadavky na návrh a provedení kujných (tvárných) fitinek. Co se konkrétně týče jakosti použitého materiálu, je přípustná tvárná litina s bílým i černým lomem.
(26)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje prozatímní závěr, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci z Unie by měly být považovány za výrobek srovnatelný s fitinkami z kujné (tvárné) litiny s černým lomem, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi.
(27)
Jeden dovozce dováží omezené množství nedokončených fitinek, které nejsou opatřeny závitem. Závit je vyřezán později dovozcem. Vzhledem k tomu, že dovážené zboží není opatřeno závitem, není považováno za dotčený výrobek.
(28)
Orgány jednoho členského státu uvedly, že podle vysvětlujících poznámek ke kombinované nomenklatuře (4) zahrnuje výraz „kujné (tvárné)“ litinu s kuličkovým grafitem (shodná s tvárnou litinou). I když během období šetření žádná ze zúčastněných stran neuvedla prodej fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem, existují indicie, že k tomu mohlo dojít. Vzhledem k tomu, že tyto fitinky mají stejné základní vlastnosti jako fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem, na něž se šetření vztahuje, považuje se za vhodné upřesnit, že řízení a opatření se vztahují rovněž na tvárné výrobky ze železa.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem určeného zákazníkům v Unii, kteří nejsou v spojení, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek se sestává ze tří výrobců, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem zákazníkům v Unii, z celkového počtu šesti výrobců v Unii, o nichž je známo, že obdobný výrobek vyrábějí. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli v Unii konzultováni všichni výrobci a žadatelé a veškeré zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(30)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Dvanáct vyvážejících výrobců, kteří představují 51 % čínského vývozu do Unie během období šetření, předložilo informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy A oznámení o zahájení řízení. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti představující 88 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskými orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
3. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu dovozu do Unie a geografické polohy společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy B oznámení o zahájení řízení předložilo celkem 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Prvotní vybraný vzorek tvořilo šest dovozců z pěti členských států, kteří představují 59 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dovozci. Po připomínkách byly do vzorku doplněny další tři společnosti, a tudíž se konečný vzorek skládal z devíti dovozců ze šesti členských států, kteří představují 67 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. K rozšířenému vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí běžná hodnota podle čl. 2 odst. 1 až 6 pro výrobce, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(33)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních podmínek bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(34)
Dva vyvážející výrobci požádali o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(36)
Na základě ověření bylo zjištěno, že ani jeden z vyvážejících výrobců, kteří žádají o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Auditovaná účetní závěrka v případě obou vývozců nesplňovala mezinárodní účetní standardy a u jednoho z vývozců nebyla auditovaná účetní závěrka kompletní, neboť neobsahovala výkaz peněžních toků. Je tudíž zjevné, že tito vývozci nesplnili kritérium č. 2.
(38)
Jeden z vývozců nemohl doložit řádné ocenění kapitálových vkladů během jeho privatizace a druhý obdržel státní zvýhodnění v podobě preferenční sazby daně z příjmu. Proto nesplňují podmínky podle kritéria č. 3.
(39)
Jedna ze společností žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedla připomínky týkající se oznámení prozatímních zjištění. Nezpochybnila žádnou ze skutečností uvedených v prozatímním zjištění, avšak ve svých připomínkách uvedla tři zásadní důvody.
(40)
Zaprvé uvedla, že určení týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je protiprávní, neboť k němu došlo téměř dva měsíce po lhůtě stanovené v právních předpisech. V tomto ohledu je třeba uvést, že toto zpoždění bylo způsobeno tím, že k ověření přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo dojít dříve, neboť čínští vývozci nebyli v uvedeném okamžiku k dispozici. Mělo by být zdůrazněno, že okamžik určení přiznání zacházení jako v tržním hospodářství neměl žádný dopad na výsledek.
(41)
Druhým uváděným důvodem bylo, že nedodržení podmínky auditovaných účetních závěrek bylo stanoveno výlučně na základě formálních důvodů. Dále bylo argumentováno tím, že „účetní postupy, které nejsou formálně zcela v souladu s mezinárodními účetními standardy, nejsou porušením druhého kritéria pro přiznání tržního zacházení, nebyly-li dotčeny finanční výsledky společnosti.“ V tomto ohledu je třeba uvést, že druhé kritérium neobsahuje žádný odkaz k finančním výsledkům společnosti. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené. Příslušné kritérium, které stanoví, že „účetní záznamy, které jsou ověřeny nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů,“ je skutečně formálním požadavkem. Je však třeba uvést, že v případě všech porušení se jednalo o porušení závažné povahy, a to buď v důsledku rozsahu dotčených množství, nebo z důvodu závažnosti porušení (tj. nebyla provedena ani povinná analýza).
(42)
Bylo rovněž uvedeno, že zvýhodnění obdržené v podobě preferenční sazby daně z příjmu nebylo v minulosti použito k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ je posuzován jednotlivě s ohledem na jeho specifické okolnosti. Podle kritéria č. 3 týkajícího se žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se posuzuje, zda se čínských vývozců týkají podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství. V tomto případě k tomu došlo z důvodu státních zvýhodnění v podobě zvýhodněné daňové sazby. Obecné připomínky vycházející z takových tvrzení, které předložil čínský vývozce, nejsou proto dostatečně odůvodněné.
(43)
Závěrem je, že ani jedním z vyvážejících výrobců nebylo prokázáno splnění kritérií č. 2 a 3 pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Zacházení jako v tržním hospodářství proto těmto společnostem nemůže být uděleno.
1.2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedené ustanovení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(45)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2.
vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny;
3.
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích; většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a
5.
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(46)
Všichni vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria udělení zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i třetí výrobce zařazený do vzorku, požádali o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a tudíž jim lze přiznat individuální zacházení.
1.3. Srovnatelná země
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(48)
V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla svůj záměr použít Argentinu jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(49)
K výběru srovnatelné země předložila vyjádření řada vývozců a dovozců, přičemž uváděli, že Argentina nebude vhodnou srovnatelnou zemí, a to zejména v důsledku nízké konkurence na argentinském domácím trhu a na ni navazující vysoké cenové hladiny na tomto trhu. Indicie opravdu svědčí o tomto rozdělení argentinského trhu mezi tři domácí výrobce. Podle argentinských statistických výkazů je dovoz na argentinský trh zanedbatelný, neboť Brazílie a Čína, tradičně největší zahraniční dodavatelé, podléhají vysokému antidumpingovému clu.
(50)
Titíž vývozci a dovozci navrhli, že vhodnější srovnatelné země budou představovat Thajsko, Indie a Indonésie. Vzhledem k připomínkám zúčastněných stran byli o spolupráci požádání výrobci z Argentiny a Indie, přičemž následně se spoluprací souhlasili jeden argentinský a jeden indický výrobce.
(51)
Analýza těchto odpovědí prokázala, že domácí ceny uvedené jediným spolupracujícím výrobcem z Argentiny byly opravdu velmi vysoké a značnou měrou převyšovaly cenu prodeje u vzorku vybraných výrobců v Unii a jejich cenu, v jejímž důsledku nedochází k žádné újmě.
(52)
Na druhou stranu se ukázalo, že v případě indického trhu se jedná o trh se silným konkurenčním prostředím, přičemž na něm podle odhadů působí 300 výrobců. Vzhledem k tomu lze považovat domácí ceny uvedené spolupracujícím výrobcem z Indie za přiměřené.
(53)
Stejné šetření se týká i Thajska a Indonésie, avšak v obou těchto zemích působí velmi nízký počet výrobců, a proto je na jejich domácích trzích oproti Indii slabší konkurenční prostředí. Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
1.4. Běžná hodnota
(54)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota, přičemž Indie byla použita coby srovnatelná třetí země s tržním hospodářstvím.
(55)
Nejprve bylo u každého dotčeného vyvážejícího výrobce stanoveno, zda celkové domácí prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem výrobce ze srovnatelné země byly dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval u každého vyvážejícího výrobce minimálně 5 % celkového objemu prodeje u vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. K tomu došlo v případě dvou ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(56)
Následně byly určeny druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi, měl-li odpovídají výrobce ze srovnatelné země celkový reprezentativní domácí prodej stejný nebo přímo srovnatelný s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(57)
U každého typu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval u vyvážejícího výrobce nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(58)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého srovnatelného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(59)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána coby vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období šetření.
(60)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(61)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(62)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(63)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
1.5. Vývozní cena
(64)
Protože výrobcům, kteří byli vybráni ve vzorku, bylo uděleno individuální zacházení a veškerý vývoz dotyčného výrobku do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
1.6. Srovnání
(65)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(66)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(67)
Příslušné úpravy týkající se charakteristických vlastností, nepřímých daní, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7. Dumpingová rozpětí
(68)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(69)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(71)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 42,3 %.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu.
(73)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Vzhledem k tomu, že nebyl žádný důvod se domnívat, že by se jakýkoli vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti vybrané ve vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by prokazovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovní, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.
(74)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
2. Thajsko a Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(75)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Thajsku a Indonésii reprezentativní.
(76)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(77)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na svém domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotčeného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(78)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(79)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(80)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(81)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(82)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(83)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2. Vývozní cena
(84)
Protože byl veškerý vývoz dotčeného výrobku ze strany spolupracujících thajských a indonéských vývozců uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
2.3. Srovnání
(85)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(86)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(87)
Příslušné úpravy týkající se objemu obchodu, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
2.4. Dumpingová rozpětí
a) Thajsko
(88)
U dvou spolupracujících společností v Thajsku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(89)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Thajska na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(90)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Všechny ostatní společnosti
50,7 %
b) Indonésie
(91)
U jediné spolupracující společnosti byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(93)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Všechny ostatní společnosti
11,0 %
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(94)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění, do vzorku byli zařazeni tři výrobci z Unie, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(95)
Všech šest stávajících výrobců v Unii vyrábějících obdobný výrobek v období šetření představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
3. Spotřeba v Unii
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu, který vykázal Eurostat, a byla upravena podle zjištění učiněných během šetření.
(97)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 21 % a následně vzrostla o dvanáct procentních bodů na úroveň o 9 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(98)
Komise zjišťovala, zda lze dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(99)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dovozu z každé dotčené země byla na úrovni minimální hranice definované v čl. 9 odst. 3 základního nařízení (viz 74., 90. a 93. bod odůvodnění výše).
(100)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, bylo zjištěno, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO (5).
(101)
V této předběžné fázi šetření rovněž stanovilo, že většina dovozu z Indonésie mohla být rovněž vykazována pod jiným kódem KN, konkrétně pod 7307 99 10 místo 7307 19 10, jenž je obvykle používán pro příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem. Všechen nebo přinejmenším převážná většina tohoto pravděpodobně nesprávně vykázaného dovozu však již je zahrnuta v údaji 2,5 %, který je uveden v předchozím bodě odůvodnění.
(102)
Vzhledem k výše uvedenému bylo prozatímně rozhodnuto, že tento dovoz nebude přičítán k dumpingovému dovozu z Thajska a ČLR.
(103)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný, neboť v období šetření dosahuje tržního podílu 5,4 %, resp. 47,3 %.
(104)
Vzhledem ke srovnatelným podmínkám konkurenčního prostředí u dovozu z těchto dvou zemí a obdobného výrobku z Unie, tj. stejných prodejních kanálů a určení pro stejné kategorie zákazníků, bylo považováno za vhodné provést souhrnné posouzení. V řadě případů se skutečně prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly prodávány prostřednictvím stejných distributorů.
(105)
S ohledem na výše uvedené byl stanoven předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna. Dovoz z Thajska a ČLR byl proto posuzován souhrnně. Dále se na něj odkazuje jako na „dovoz ze dvou dotčených zemí“.
4.2. Objem dovozu ze dvou dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(106)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 15 %. Zatímco dovoz nejprve v rozmezí let 2008 a 2009 v důsledku poklesu spotřeby poklesl o 16 %, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, došlo následně do období šetření k podstatnému nárůstu o 31 procentních bodů.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Dvě dotčené země
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Zdroj:
Eurostat a zjištění v rámci šetření
(107)
Tržní podíl dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 procentních bodů z 41,7 % na 52,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thajsko
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Dvě dotčené země
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4.3. Ceny dovozu ze dvou dotčených zemí a cenové podbízení
a) Vývoj cen
(108)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu ze dvou dotčených zemí průběžně rostla, a to celkem o 14 %.
Dovozní ceny (v EUR/t)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thajsko
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Dvě dotčené země
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Zdroj:
Eurostat
b) Cenové podbízení
(109)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců ze dvou dotčených zemí zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu (zejména prodej na trhu výrobců původních výrobků) a v nákladech vynaložených po dovozu.
(110)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z Thajska a ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 25 % až 55 %.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje se týkají všech výrobců v Unii, pokud jde o výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity, prodej a tržní podíly, a výrobců v Unii zařazených do vzorku, pokud jde o zbývající ukazatele. Pokud jde o ukazatele vycházející od výrobců zařazených do vzorku, nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny agregované údaje v příslušných níže uvedených tabulkách, neboť vzorek byl složen pouze ze dvou skupin výrobců. Místo toho jsou uvedeny pouze indexy, které dokládají vývoj těchto ukazatelů.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(112)
Mezi rokem 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu objemu výroby v Unii o 39 %, po němž následoval opět mírný pokles i přes nárůst spotřeby o 12 procentních bodů v následujících letech, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše.
Objem výroby v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(113)
Během posuzovaného období, a zejména mezi rokem 2008 a 2009, poklesla výrobní kapacita průmyslového odvětví Unie o 21 %. Hlavním důvodem pro pokles výrobní kapacity bylo uzavření provozu u tří výrobců v Unii, ke kterému došlo v rámci posuzovaného období.
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní kapacita
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(114)
Kromě poklesu výrobní kapacity došlo v Unii i k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 26 %, a to zejména mezi rokem 2008 a 2009.
Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Využití výrobní kapacity
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
5.2. Stav zásob
(115)
Během posuzovaného období poklesl objem zásob o 23 % ve shodě s poklesem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie.
Zásoby (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
91
75
77
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie ke značnému poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, avšak prodej v Unii zůstal až do konce posuzovaného období na nízké úrovni roku 2009.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(117)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období trvale klesal o 9 procentních bodů, nebo jinak vyjádřeno o 18 %, zatímco dumpingový dovoz narostl ve stejném období o 11 procentních bodů, jak je uvedeno výše ve 107. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(118)
Během posuzovaného období mohli výrobci Unie zařazení do vzorku zvýšit své prodejní ceny pouze nepatrně, a to o 4 %. Tento nárůst ceny byl v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu, který vstupoval na trh Unie, nižší než nárůst nákladů.
Průměrná cena za tunu v Unii
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
103
103
104
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.5. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(119)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie byla na začátku posuzovaného období dostatečná, v roce 2009 nebyla téměř žádná. I když následně došlo k jejímu nárůstu, zůstala ziskovost během zbývající části posuzovaného období hluboko pod úrovní, jež by nezpůsobovala újmu.
(120)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledoval tento ukazatel stejnou tendenci jako ziskovost.
Ziskovost a návratnost investic
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost (index)
100
8
38
37
Návratnost investic (index)
100
1
36
40
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(121)
Během posuzovaného období čisté peněžní toky z provozních činností trvale klesaly, a to o 64 %, a během období šetření klesly na velmi nízkou úroveň.
Peněžní tok (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
55
58
36
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.6. Růst
(122)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, došlo mezi rokem 2009 a obdobím šetření ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. Z toho plyne, že výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z nedávného růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí.
5.7. Investice a schopnost získávat kapitál
(123)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Čisté investice (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
65
41
76
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(124)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, došlo u výrobců v Unii mezi rokem 2008 a 2010 ke značnému snížení investic. Tento vývoj byl zvrácen během období šetření, v němž došlo ke značnému oživení investic, avšak ani tak nebylo dosaženo úrovně z počátku posuzovaného období.
5.8. Schopnost získat kapitál
(125)
Někteří z výrobců v Unii zaznamenali v důsledku nedostatečné ziskovosti popsané výše ve 119. bodě odůvodnění těžkosti při získávání kapitálu pro další investice za stávajících podmínek. Obtíže při získávání kapitálu dále rovněž prohlubuje neuspokojivá návratnost investic.
5.9. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(126)
Zaměstnanost počítaná v ekvivalentu plného pracovního úvazku z valné většiny sledovala vývoj objemu výroby (viz 112. bod odůvodnění výše), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit své výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se pokoušelo přizpůsobit svou pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu, což vedlo během posuzovaného období k trvalému celkovému poklesu zaměstnanosti o 36 %.
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
75
67
64
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(127)
Mezi rokem 2008 a 2009 i přes snahu výrobního odvětví Unie o přizpůsobení zaměstnanosti zhoršující se situaci na trhu značně poklesl výstup ekvivalentů plného pracovního úvazku u výrobců v Unii, a to o 19 %. Tento stav se průběžně následně zlepšil, avšak oproti začátku posuzovaného období byl o 9 % nižší.
Produktivita (t/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
81
87
91
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(128)
Během posuzovaného období průměrné mzdové náklady u výrobního odvětví Unie trvale rostly, celkově o 12 %.
Mzdové náklady (EUR/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
106
112
112
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.10. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingové rozpětí u dovozu ze dvou dotčených zemí, jak je blíže uvedeno v 74. a 90. bodě odůvodnění, je vysoké. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5.11. Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(130)
Na fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející z Brazílie, České republiky, Japonska, ČLR, Korejské republiky a Thajska se již v období 2000 až 2005 (6) vztahovala příslušná opatření (7) (dřívější opatření). Uspokojivá ziskovost výrobního odvětví Unie na počátku posuzovaného období (viz 119. bod odůvodnění výše) svědčí o tom, že tato opatření přinesla výrobnímu odvětví Unie dočasnou úlevu. Rostoucí objem dumpingového dovozu však toto převážně příznivé období ukončil. Rovněž se uvádí, že společný tržní podíl šesti zemí, na které se vztahovala předcházející opatření, nikdy nepřekročil 29 % (8), zatímco dvě země, na které se vztahuje stávající šetření, zaujímají během období šetření tržní podíl o velikosti 52,7%, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
6. Závěr ohledně újmy
(131)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(132)
Dovozy fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející ze dvou dotčených zemí zároveň cenovým podbízením ohrožovaly ceny výrobního odvětví Unie, a to během období šetření až o 55 % (viz 110. bod odůvodnění výše) a současně v jejich důsledku došlo ke značnému nárůstu jejich podílu na trhu (viz výše uvedený 107. bod odůvodnění).
(133)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(134)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo předmětem šetření, zda dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(135)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí o 15 %, a to na trhu, který se zmenšil o 9 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie z 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie utrpělo ztrátu 8,7 procentního bodu, pokud jde o jeho podíl na trhu, a bylo nuceno snížit svou výrobu o 41 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout do prodejních cen v přijatelné míře vyšší výrobní náklady, což po většinu posuzovaného období vedlo k velmi nízké míře ziskovosti.
(137)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz ze dvou dotčených zemí, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z dalších třetích zemí
(138)
I když během celého posuzovaného období Eurostat uvádí značný dovoz z Indie za velmi nízké ceny, existují indicie svědčící o tom, že tento dovoz se netýká dotčeného výrobku, ale rozdílných výrobků vykázaných pod stejným kódem KN.
(139)
Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než dvou dotčených zemí na trhu se snížil o 2,1 procentního bodu, z 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Indonésie, Brazílie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,6 %, a u všech těchto zemí došlo během posuzovaného období k poklesu podílu na trhu.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Brazílie
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonésie
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turecko
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostatní země
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Celkem
10,5 %
1 074,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Zdroj:
Eurostat
(141)
Vzhledem k malému objemu a klesajícím trendům lze dospět k závěru, že nelze u dovozu ze třetích zemí jiných než dotčených zemí předpokládat, že přispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(142)
Pokud jde o vývoj prodeje vývozu výrobního odvětví Unie, vývoz během posuzovaného období trvale klesal, a to celkem o 34 %.
Objem prodeje vývozu (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje vývozu
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Zdroj:
odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(143)
Během celého posuzovaného období však prodej vývozu představoval pouze 13 až 15 % výroby výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu se nezdá, že by podstatným způsobem přispěl k jakékoli závažné míře újmy, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.3. Vývoj spotřeby v Unii
(144)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, mezi roky 2008 a 2009 poklesla spotřeba v Unii o 21 %, což vedlo ve stejném období k poklesu prodeje výrobního odvětví Unie o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to přibližně o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009.
(145)
Zúčastněné strany uváděly, že významnou příčinou újmy byla krize španělského trhu v oblasti stavebnictví, která údajně podstatnou měrou dopadla na španělskou společnost ATUSA, která je jedním z hlavních žadatelů. Společnost ATUSA však uskutečňuje prodej ve většině členských států EU, a proto se vlastní dopad španělské krize ve stavebnictví projevil pouze u prodeje této společnosti ve Španělsku, přičemž tento prodej nikdy nezaujímal většinový podíl veškerého prodeje společnosti. Vysledovaný rozsah újmy je kromě toho jasný jak ve vztahu ke skupinám společností vybraných do vzorku, tak ve vztahu ke všem žadatelům, jakož i ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Analýza újmy se proto netýkala pouze výsledků jednoho výrobce v Unii či jednoho národního trhu, ale vzala v úvahu celé výrobní odvětví Unie.
(146)
Zúčastněné strany rovněž uváděly, že újma způsobená záporným vývojem spotřeby v Unii nebyla způsobena dumpingovým dovozem, ale došlo k ní v důsledku substituce. V tomto ohledu se uvádí, že záporný vývoj spotřeby v Unii mohl způsobit újmu výrobcům v Unii. Tato újma však byla prohloubena trvalým nárůstem dumpingového dovozu na zmenšující se trh. Jak je uvedeno výše, z nedávného oživení spotřeby Unie těžil výlučně dumpingový dovoz, zatímco výrobci Unie nemohly dosáhnout nárůstu svého objemu prodeje.
3.4. Strukturální problémy výrobců Unie
(147)
Zúčastněné strany uváděly skutečnost, že společnost Georg Fischer („GF“) i přes své vyšší ceny byla i nadále zisková, zatímco jiní výrobci v Unii nedosáhli úspěšných výsledků, což svědčí o tom, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale strukturální problémy. Nepříznivými dopady však byla postižena i společnost GF, neboť ztratila podíl na trhu a určitou část ze své ziskové marže. Došlo u ní k poklesu zaměstnanosti, jakož i k poklesu výroby. Tvrzení, že společnost GF újmu neutrpěla, tudíž nelze přijmout.
(148)
Tlaku na ceny vyvolanému dumpingovým dovozem byli dále vystaveni všichni výrobci v Unii, včetně společnosti GF.
(149)
Obdobně zúčastněné strany uváděly, že újmu nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné příčiny, neboť společnost Berg Montana, bulharská dceřiná společnost skupiny ATUSA, rovněž i nadále vykazovala ziskovost. Společnost Berg Montana však byla rovněž nepříznivě dotčena čínským dovozem, neboť u ní došlo ke značnému poklesu výroby, využití kapacity a zaměstnanosti. Vzhledem k tomu, že většina prodeje společnosti Berg Montana směřuje spřízněným společnostem v rámci skupiny ATUSA, není možné tuto záležitost posuzovat výlučně pohledem na ziskovost společnosti Berg Montana, aniž by byly vzaty v úvahu finanční výsledky celé skupiny, neboť ziskovost společnosti Berg Montana je ovlivněna cenovými přesuny, přičemž ve skutečnosti vykazuje skupina ATUSA celkově ztrátu. Tvrzení, že společnost Berg Montana újmu neutrpěla, tudíž rovněž nelze přijmout.
(150)
Je možné tvrdit, že 9% pokles produktivity práce mezi rokem 2008 a obdobím šetření, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění, svědčí o strukturálním problému. K tomuto poklesu však došlo v období, v němž výrobní odvětví Unie snížilo celkově pracovní sílu o 36 % a výrobu o 41 %. Tato snížení svědčí o tom, že výrobci v Unii byli neustále nuceni přizpůsobovat své činnosti tržnímu tlaku, který byl vyvoláván dumpingovým dovozem a dočasným oslabením poptávky. S ohledem na tyto nepříznivé hospodářské podmínky lze považovat 9% snížení produktivity práce za velmi mírné.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(151)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(152)
Analyzovány byly rovněž jiné faktory, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této záležitosti bylo zjištěno, že dovoz z dalších třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj spotřeby v Unii pravděpodobně nedosáhly takového významu, aby mohly přerušit příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
(153)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(154)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, jakož i pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
2. Výrobní odvětví Unie
(155)
Všichni známí výrobci v Unii podporují uložení antidumpingových opatření. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu, a rovněž i finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(156)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(157)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(158)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Dovozci
(159)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, v rámci vyšetřování spolupracovalo 32 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jejichž dovoz představuje přibližně 45 % celkového dovozu ze dvou dotčených zemí. Dovozci jsou obecně proti uložení antidumpingových opatření. Ve většině případů se však dopad opatření jeví jako nízký. V řadě případů však z hlediska veškerých podnikatelských činností dovozce představuje dotčený výrobek pouze menšinový podíl. Někteří dovozci rovněž již nakoupili fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem z jiných zdrojů a dovozci, kteří v současnosti nakupují pouze ze dvou dotčených zemí, mohou rovněž využít jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
4. Uživatelé
(160)
Jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a jiných budov. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem tedy používají převážně instalatéři. V rámci šetření však nespolupracovala žádná sdružení uživatelů či spotřebitelů. Hodnota fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem rovněž představuje pouze malou část celkových nákladů na rozvody plynu, vody či topné soustavy. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem uživatelů významné nepříznivé dopady.
(161)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(162)
Zúčastněné strany tvrdí, že v případě zavedení antidumpingových opatření se na trhu Unie může vytvořit duopol, který by byl ovládán dvěma hlavními žadateli, tj. společností ATUSA a GF. V této souvislosti by mělo být nejprve uvedeno, že stávající podíl těchto dvou skupin na trhu je po porovnání malý, neboť údajný „duopol“ by zaujímal podíl na trhu o poměrně umírněné velikosti 30 %. To by mělo být srovnáno s podílem dvou dotčených zemí na trhu, který dosahuje 52,7 %, zatímco dovoz z jiných třetích zemí představuje podíl na trhu o velikosti 8,4 %. Další výrobci v Unii rovněž zaujímají podíl na trhu o velikosti 7,5 %.
(163)
Účelem antidumpingového cla dále není zakázat veškerý dovoz, ale obnovit rovné podmínky. Je třeba uvést, že předcházející opatření, která platila v období 2000 až 2005, dovoz nezastavila. ČLR naopak vyvážela v letech 2002, 2003 a 2004 vyšší množství než před uložením opatření, kterým bylo antidumpingové clo ve výši 49,4 %. Skutečnost, že na trhu Unie působí značné množství aktérů, kromě toho svědčí o tom, že riziko duopolu zabraňujícího hospodářské soutěži, jenž by ovládl trh Unie, je velmi nízké.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z ČLR a Thajska.
H. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(165)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí.
(166)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(167)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu.
(168)
V předcházejícím šetření, které se týkalo totožného výrobku, byl tento přiměřený zisk stanoven na úrovni 7 % (9). Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii zařazení do vzorku tento zisk na počátku posuzovaného období mohli dosáhnout, nic nenasvědčuje tomu, že by toto ziskové rozpětí nebylo již přiměřené.
(169)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 7 % k výrobním nákladům.
(170)
Nezbytné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny s váženým průměrem ceny nepůsobící újmu obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento vážené průměrné dovozní CIF hodnoty.
2. Prozatímní opatření
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z ČLR a Thajska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(172)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(173)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(174)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
(175)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(176)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(177)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (10) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(178)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(179)
Pokud však v případě Thajska posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(180)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7309 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
B 999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1071/2012,
annettu 14 päivänä marraskuuta 2012,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistettujen, putkien kierteitettyjen valettujen liitos- ja muiden osien tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä16 päivänä helmikuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Thaimaasta ja Indonesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistettujen, putkien kierteitettyjen valettujen liitos- ja muiden osien tuonnissa unioniin.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun valmistajien etuja valvova Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union, jäljempänä ’valituksen esittäjä’, joka edustaa tuottajia, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistettujen, putkien kierteitettyjen valettujen liitos- ja muiden osien, jäljempänä ’kierteitetyt tempervalurautaiset liitos- ja muut osat’, kokonaistuotannosta unionissa, esitti 3 päivänä tammikuuta 2012 valituksen. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijälle, unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille, käyttäjille ja vientiä harjoittavien maiden edustajille. Komissio ilmoitti myös tuottajille Argentiinassa, koska sitä harkittiin mahdolliseksi vertailumaaksi. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia oli runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot kierteitettyihin tempervalurautaisiin liitos- ja muihin osiin (sellaisena kuin se määritellään jäljempänä olevassa B jaksossa) liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 väliseltä ajalta. Otantamenetelmää ei harkittu vientiä harjoittavien tuottajien osalta kahdessa muussa asianomaisessa maassa eli Thaimaassa ja Indonesiassa.
(6)
Jotta Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Kaksi yritystä pyysi markkinatalouskohtelua perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla ja neljä yritystä yksilöllistä kohtelua perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan nojalla.
(7)
Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille ja valituksen tekijälle. Niille annettiin myös tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti.
(8)
Kuten johdanto-osan 29 kappaleessa selitetään, kuusi unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella otokseen kolme unionin tuottajaa niiden myyntimäärän perusteella.
(9)
Kuten johdanto-osan 31 kappaleessa selitetään, 33 etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kyseisiltä osapuolilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen yhdeksän tuojaa suurimman unioniin tuontimäärän ja maantieteellisen sijainnin mukaan. Koska yksi tuoja ei vastannut kyselyyn, lopulliseen otokseen kuuluivat jäljelle jääneet kahdeksan tuojaa.
(10)
Kuten johdanto-osan 30 kappaleessa selitetään, 12 Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi kyseisiltä osapuolilta saatujen tietojen perusteella otoksen, johon kuului kolme Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden vientimäärä unioniin oli suurin.
(11)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille kolmelle unionin tuottajalle, otokseen valituille kolmelle Kiinassa toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle, kolmelle thaimaalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, kolmelle indonesialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, otokseen valituille yhdeksälle etuyhteydettömälle tuojalle ja seitsemälle käyttäjälle.
(12)
Vastaukset kyselylomakkeisiin saatiin kolmelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, kolmelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, kahdelta thaimaalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhdeltä indonesialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja kahdeksalta etuyhteydettömältä tuojalta. Yksikään käyttäjä ei vastannut kyselylomakkeeseen.
(13)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Espanja
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgaria
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Itävalta
b)
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kiina
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kiina
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kiina
c)
Thaimaassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thaimaa
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thaimaa
d)
Indonesiassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonesia
e)
Etuyhteydettömät tuojat unionissa
-
Crane Limited, Ipswich, Yhdistynyt kuningaskunta
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Saksa
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Saksa
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Alankomaat
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Italia
(14)
Niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, vahvistettiin normaaliarvo vertailumaana olevaa Intiaa koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Intia
3. Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(15)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2008 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(16)
Vireillepanoilmoituksessa määritelty tarkasteltavana oleva tuote on muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistetut, putkien kierteitetyt valetut liitos- ja muut osat, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodiin ex 7307 19 10.
(17)
Tärkeimmät tuotantopanosraaka-aineet ovat metalliromu, koksi/sähkö, hiekka (kaavausta varten) ja sinkki (galvanointia varten). Valmistusprosessissa sulatetaan ensimmäiseksi metalliromu kupoliuuneissa. Tätä seuraa kaavaus ja valu eri muotoihin, jotka erotellaan sen jälkeen toisistaan. Tuotteiden on käytävä läpi pitkä hehkutusprosessi, jolla varmistetaan riittävä taottavuus, kun tuotteita käytetään sovelluksissa, joissa edellytetään esimerkiksi iskun- ja tärinänkestävyyttä ja nopeiden lämpötilanmuutosten sietokykyä. Liitos- ja muut osat voidaan myöhemmin galvanoida, jos se on tarpeen. Tämän jälkeen tuotteet kierteitetään.
(18)
Kierteitettyjä tempervalurautaisia liitos- ja muita osia käytetään yhdistämään kaksi tai useampia putkia, yhdistämään putki laitteeseen, vaihtamaan nestevirtauksen suunta tai sulkemaan putki. Kierteitettyjä tempervalurautaisia liitos- ja muita osia käytetään pääasiassa asuinrakennusten ja muiden rakennusten kaasu-, vesi- ja lämmitysjärjestelmissä. Niitä käytetään myös öljynjalostamojen putkijärjestelmissä. Tempervalurautaisia liitos- ja muita osia on saatavissa eri muodoissa, joista yleisimpiä ovat 90 asteen kulmakappaleet, T-yhteet, liitoskappaleet, ristiyhteet ja liittimet. Niitä valmistetaan sekä mustina (ei-galvanoidut) että galvanoituina.
2. Samankaltainen tuote
(19)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan, Thaimaan ja Indonesian kotimarkkinoilla ja vertailumaana toimineen Intian kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä tuotteilla samoin kuin unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä tuotteilla havaittiin olevan samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina, jäljempänä ’samankaltainen tuote’.
(20)
Tuotteen määritelmän osalta on esitetty useita väitteitä, joista useimmat ovat tuojilta mutta myös yhden jäsenvaltioiden viranomaisilta. Väitteet käsitellään seuraavassa yksitellen.
(21)
Eräs tuoja väitti, että "sähkögalvanoidut liitos- ja muut osat” olisi jätettävä kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien määritelmän ulkopuolelle. Väitteen mukaan sähkögalvanoitujen liitos- ja muiden osien tuotannossa tarvitaan kierteittämisen jälkeen lisätoimenpiteitä, kuten pesua ja sähköistä lisägalvanointia. Tämä parantaa kieltämättä laatua monin tavoin ja antaa etua tavanomaisiin liitos- ja muihin osiin nähden. On kuitenkin selvää, että sähkögalvanoidut liitos- ja muut osat ovat täysin vaihdettavissa tavanomaisten liitos- ja muiden osien kanssa, ja sen vuoksi niillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet. Niitä pidetään tämän vuoksi tarkasteltavana olevana tuotteena.
(22)
Sama tuoja tuo puserrusliitinten runkoja, jotka kootaan vielä yhteen muiden osien kanssa, jolloin lopputuotteena saadaan puristusliittimiä. Tämän vuoksi on pohdittu, kuuluvatko puristusliitinten rungot tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään. Vaikka nämä rungot näyttävät liitososalta ja ne ovat kierteitettyjä, niitä ei voida käyttää sellaisenaan putkien liittämiseen toisiinsa - ne on koottava ensin, ja putket voidaan liittää vasta kokoonpannulla liitososalla. Ne ovat kalliimpia, mutta vaihdettavissa muiden kierteitettyjen liitos- ja muiden osien kanssa, koska niitä käytetään myös putkien liittämiseen, vaikkakin pääasiassa korjaustöissä eikä niinkään uusia laitteita asennettaessa. Tästä syystä päätellään alustavasti, että puristusliittimet ja niiden rungot kuuluvat tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään.
(23)
Jotkin osapuolet väittivät, ettei unionin valmistamia ja myymiä tempervalurautaisia liitos- ja muita osia voida pitää vertailukelpoisina viejämaissa valmistettujen ja unioniin tuotujen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien kanssa sillä perusteella, että unionissa tuotetuissa osissa käytettävä materiaali on yleensä valkoydinvalurautaa ja vientiosissa taasen mustaydinvalurautaa.
(24)
Kuten neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1784/2000 (3) jo todettiin samasta tuotteesta, tutkimus on alustavasti osoittanut, ettei valko- ja mustaydinvalurautaisten liitososien tuotekuvissa ole eroja, sillä hiilipitoisuutta lukuun ottamatta ne ovat ominaisuuksiltaan hyvin samankaltaisia, niillä on samat käyttötarkoitukset ja ne voivat siten yleensä korvata toisensa. Tätä osoittaa se seikka, että tuojat/kauppiaat, jotka hankkivat sekä mustaydinvalurautaisia liitos- ja muita osia asianomaisista maista että unionin tuotannonalan tuottamia valkoydinvalurautaisia liitos- ja muita osia, myyvät niitä käyttäjille tekemättä eroa käytettyjen materiaalien välillä. Myöskään tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät eivät tutkimuksen mukaan tee merkittävässä määrin eroa valko- ja mustaydinvalurautaisten liitos- ja muiden osien välillä.
(25)
Tähän viittaa lisäksi se seikka, että sekä valko- että mustaydinvalurautaiset liitos- ja muut osat sisältyvät eurooppalaiseen standardiin EN 10242 ja kansainväliseen standardiin ISO 49, joissa määrätään tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien rakennetta ja käyttöä koskevista edellytyksistä. Käytettävän materiaalin laaduksi kelpaa sekä valko- että mustaydinvalurauta.
(26)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuottajien valmistamia ja myymiä valkoydinvalurautaisia liitos- ja muita osia olisi pidettävä samankaltaisena tuotteena asianomaisissa viejämaissa tuotettujen ja unioniin vietyjen mustaydinvalurautaisten liitos- ja muiden osien kanssa.
(27)
Yksi tuoja tuo vähäisiä määriä viimeistelemättömiä liitos- ja muita osia, jotka ovat kierteittämättömiä. Tuoja kierteittää ne myöhemmin. Koska maahantuodut tavarat ovat kierteittämättömiä, niitä ei pidetä tarkasteltavana olevana tuotteena.
(28)
Yhden jäsenvaltion viranomaiset huomauttivat, että yhdistetyn nimikkeistön selityksissä (4) ilmaisu "muokattavaksi soveltuvaa valurautaa” sisältää pallografiittivaluraudan (sama kuin pallografiittirauta). Vaikka yksikään asianomainen osapuoli ei ilmoittanut tutkimusajanjakson aikana myyneensä pallografiittiraudasta tehtyjä kierteitettyjä liitos- ja muita osia, tämä on näytön mukaan kuitenkin mahdollista. Koska näillä liitos- ja muilla osilla on samat fyysiset perusominaisuudet kuin tarkasteltavina olevilla kierteitetyillä tempervalurautaisilla liitos- ja muilla osilla, katsotaan asianmukaiseksi täsmentää, että pallografiittirautatuotteet kuuluvat menettelyn ja toimenpiteiden soveltamisalaan.
C. OTANTA
1. Unionin tuottajia koskeva otanta
(29)
Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien suurimpaan edustavaan unioniin suuntautuneen viennin määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittu otos koostuu kolmesta kahteen yritysryhmään kuuluvasta tuottajasta, joiden kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien myynnin osuus etuyhteydettömille asiakkaille unionissa oli 81 prosenttia kuudesta unionin samankaltaisen tuotteen tunnetusta tuottajasta. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kuultiin kaikkia unionin tuottajia ja valituksen tekijää, ja kaikkia asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomatuksensa ehdotetusta otoksesta. Otoksen valinnasta ei esitetty yhtään huomautusta.
2. Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(30)
Perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti komission valitsema otos perustui suurimpaan edustavaan vientimäärään, jota voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Kaksitoista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden osuus oli 51 prosenttia Kiinan viennistä unioniin tutkimusajanjakson aikana, toimitti vireillepanoilmoituksen liitteessä A pyydetyt otantaa koskevat tiedot. Valittuun otokseen kuului kolme yritystä, joiden osuus yhteistyössä toimineiden osapuolten vientimäärästä Kiinasta unioniin oli 88 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja Kiinan viranomaisia kuultiin. Otoksen valinnasta ei esitetty yhtään huomautusta.
3. Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta
(31)
Perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti komission valitsema otos perustui suurimpaan edustavaan unioniin suuntautuvan tuonnin määrään, jota voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa, ja yritysten maantieteelliseen sijaintiin. Yhteensä 33 etuyhteydetöntä tuojaa toimitti vireillepanoilmoituksen liitteessä B pyydetyt otantaa koskevat tiedot. Alkuperäiseen otokseen valittiin viidestä jäsenvaltiosta kuusi tuojaa, joiden osuus yhteistyötä tehneiden tuojien kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien tuonnissa unioniin oli 59 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tuojia on kuultu. Huomautusten jälkeen otokseen lisättiin kolme muuta yritystä, jolloin lopulliseen otokseen valittiin kuudesta jäsenvaltiosta yhdeksän tuojaa, joiden osuus yhteistyötä tehneiden tuojien kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien tuonnissa unioniin oli 67 prosenttia. Laajennetusta otoksesta ei esitetty muita huomautuksia. Koska yksi tuoja ei vastannut kyselyyn, lopulliseen otokseen kuuluivat jäljelle jääneet kahdeksan tuojaa.
D. POLKUMYYNTI
1. Kiinan kansantasavalta
1.1. Markkinatalouskohtelu
(32)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla normaaliarvo määritetään Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, joiden todettiin täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.
(33)
Kyseiset perusteet, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:
1.
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinaedellytysten perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
2.
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;
3.
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4.
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; sekä
5.
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(34)
Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa.
(35)
Komissio hankki kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelua koskevissa hakemuksissa annetut tiedot asianomaisten yritysten toimitiloissa.
(36)
Tarkistuksessa kävi ilmi, ettei kumpikaan markkinatalouskohtelua pyytänyt vientiä harjoittava tuottaja täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia.
(37)
Kummankaan viejän tarkastetut tilinpäätökset eivät ole kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisia, ja toisen viejän tarkastetut tilinpäätökset olivat vielä epätäydellisiä, koska niihin ei sisältynyt rahavirtalaskelmaa. Näin ollen on selvää, etteivät ne täytä vaatimusta 2.
(38)
Toinen viejä ei pystynyt osoittamaan, että sille yksityistämisen aikana siirretty pääoma oli arvioitu asianmukaisesti, ja toinen viejä sai valtion etuuksista lähinnä edullisen tuloverokannan muodossa. Näin ollen ne eivät täytä vaatimusta 3.
(39)
Toinen yritys, joka pyysi markkinatalouskohtelua, esitti huomautuksia ilmoituksen johdosta. Se ei kiistänyt mitään ilmoitukseen sisältyviä tosiseikkoja, vaan kiinnitti huomautuksissaan huomiota kolmeen pääseikkaan.
(40)
Ensinnäkin yritys väitti, että markkinatalouskohtelu määriteltiin laittomasti, koska määrittely tapahtui lähes kaksi kuukautta säädetyn määräajan jälkeen. Tässä yhteydessä on syytä mainita, että viivästys johtui lähinnä siitä, ettei markkinatalouskohtelun tarkastusta voitu tehdä aikaisemmassa vaiheessa, koska kiinalaiset viejät eivät olleet tuolloin käytettävissä. On syytä korostaa, ettei määrittämisen ajoituksella ollut mitään vaikutusta lopputulokseen.
(41)
Toiseksi yritys väitti, että tarkastetut tilinpäätökset todettiin sääntöjenvastaisiksi pelkästään muodollisin perustein. Lisäksi väitettiin, että ”tilinpäätöskäytännöt, jotka eivät ole täysin virallisesti IAS:n mukaisia, eivät ole ristiriidassa markkinatalouskohtelun vaatimuksen 2 kanssa, jolleivät ne ole vaikuttaneet yrityksen taloudelliseen tulokseen”. Tältä osin on syytä huomata, ettei vaatimus 2 liity mitenkään yrityksen taloudelliseen tulokseen. Tästä syystä väite on perusteeton. Ratkaiseva vaatimus ”kirjanpidosta, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti” on todellakin muodollinen vaatimus. On kuitenkin syytä mainita, että kaikki rikkomukset olivat luonteeltaan merkittäviä, joko niihin liittyvien määrien suuruuden tai rikkomuksen merkityksen johdosta (eli pakollista analyysiä ei yksinkertaisesti tehty).
(42)
Lopuksi väitettiin, ettei edullisen tuloverokannan muodossa saatuja etuja ole ennen käytetty syynä markkinatalouskohtelun epäämiselle. Tältä osin huomautetaan, että kukin tapaus arvioidaan sen omien seikkojen perusteella. Markkinatalouskohtelua koskevan vaatimuksen 3 osalta on arvioitava, kohdistuuko kiinalaisiin viejiin merkittäviä vääristymiä, jotka ovat siirtyneet aiemmasta keskusjohtoisesta markkinatalousjärjestelmästä. Tällaisen siirron katsotaan tapahtuneen valtiollisten etuuksien kohdalla, joita myönnettiin lähinnä edullisen verokannan muodossa. Kiinalaisen viejän esiin tuomia yleisiä huomautuksia ei siten ollut perusteltu riittävästi.
(43)
Päätelmänä voidaan todeta, ettei ole osoitettu, että kumpikaan vientiä harjoittavista tuottajista olisi täyttänyt markkinatalouskohtelua koskevat vaatimukset 2 ja 3. Tämän vuoksi markkinatalouskohtelua ei voida myöntää kyseisille yrityksille.
1.2. Yksilöllinen kohtelu
(44)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen säännöksen soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut perusteet.
(45)
Kyseiset perusteet, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:
1.
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
2.
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti
3.
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. Hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta
4.
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan sekä
5.
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(46)
Ne vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun vaatimuksia, sekä kolmas otokseen valittu tuottaja pyysivät yksilöllistä kohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat täyttivät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaiset perusteet ja niille voitiin siksi myöntää yksilöllinen kohtelu.
1.3. Vertailumaa
(47)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai laskennallisen arvon perusteella.
(48)
Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Argentiinaa vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(49)
Useat viejät ja tuojat ovat esittäneet huomautuksia vertailumaan valinnasta väittäen, ettei Argentiina olisi soveltuva vertailumaa, koska kotimainen kilpailu on Argentiinassa heikkoa ja sen vuoksi hintataso maan kotimarkkinoilla on korkea. Itse asiassa onkin viitteitä siitä, että Argentiinan markkinat jakautuvat suurelta osin kolmen kotimaisen tuottajan kesken. Argentiinan tilastojen mukaan tuonti Argentiinan markkinoille ovat hyvin vähäistä, koska perinteisesti suurimmilta ulkomaisilta toimittajilta, Brasilialta ja Kiinalta, peritään korkeita polkumyyntitulleja.
(50)
Samat viejät ja tuojat ehdottivat soveltuvimmiksi vertailumaiksi Thaimaata, Intiaa ja Indonesiaa. Asianomaisten osapuolten huomautukset huomioon ottaen pyrittiin yhteistyöhön Argentiinassa ja Intiassa toimivien tuottajien kanssa, ja lopuksi yksi argentiinalainen ja yksi intialainen tuottaja suostuivat toimimaan yhteistyössä.
(51)
Näiden vastausten analyysi osoitti, että ainoan yhteistyössä toimineen argentiinalaisen tuottajan ilmoittamat kotimarkkinahinnat olivat todellakin erittäin korkeat, huomattavasti korkeammat kuin otokseen kuuluneiden unionin tuottajien myyntihinnat ja niiden vahinkoa aiheuttamaton hinta.
(52)
Toisaalta kävi ilmi, että Intian markkinoilla on paljon kilpailua, sillä tuottajia arvioidaan olevan 300. Tästä syystä yhteistyössä toimineen intialaisen viejän ilmoittamia kotimarkkinahintoja voidaan pitää kohtuullisina.
(53)
Thaimaa ja Indonesia ovat mukana samassa tutkimuksessa, mutta hyvin harva tuottaja toimii molemmissa maissa, mikä tekee niiden kotimarkkinoista vähemmän kilpailtuja Intiaan verrattuna. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Intia on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sopiva vertailumaa.
1.4. Normaaliarvo
(54)
Koska yhdellekään otokseen valitulle kiinalaiselle viejälle ei myönnetty markkinatalouskohtelua, määritettiin normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla käyttäen Intiaa markkinataloutta toteuttavana kolmantena maana.
(55)
Ensin selvitettiin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko vertailumaan kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien tuottajan kotimaisen myynnin kokonaismäärä edustavaa, toisin sanoen oliko tämän myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia kunkin vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä tutkimusajanjaksolla. Kolmesta otokseen valitusta vientiä harjoittavasta tuottajasta tämä päti kahteen.
(56)
Tämän jälkeen yksilöitiin ne yritysten kotimarkkinoillaan myymät tarkasteltavana olevan tuotteen lajit, joiden osalta vertailumaan tuottaja oli edustava kotimarkkinoiden kokonaismyynnin perusteella, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa.
(57)
Jokaisen vertailumaan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän sellaisen tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa kierteitettyihin tempervalurautaisiin liitos- ja muihin osiin, joita vientiä harjoittavat tuottajat vievät unioniin myytäväksi, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia vientiä harjoittavan tuottajan unioniin vietäväksi myymän vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.
(58)
Tämän jälkeen komissio tutki vertailumaan tuottajan kohdalla, voidaanko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin sellaisen tuotelajin myynnin, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.
(59)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin kyseisen tuotelajin tutkimusajanjaksolla tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona.
(60)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin yksinomaan kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.
(61)
Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, niiden myynnin ei katsottu tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(62)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, muodostettiin laskennallinen normaaliarvo.
(63)
Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin lisäämällä ainoan yhteistyössä toimineen vertailumaan tuottajan keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksona sen samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyvät myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä painotettu keskimääräinen voitto tutkimusajanjaksona. Sellaisten tuotelajien osalta, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, laskennallisen normaaliarvon muodostamiseen käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin painotettua keskimääräistä voittoa ja siihen liittyviä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen.
1.5. Vientihinta
(64)
Koska kaikille otokseen valituille tuottajille myönnettiin yksilöllinen kohtelu ja tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuva vienti tapahtui suoraan unionin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
1.6. Vertailu
(65)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(66)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(67)
Oikaisuja tehtiin fyysisten ominaisuuksien, välillisten verojen, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden ja pankkimaksujen perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.
1.7. Polkumyyntimarginaalit
(68)
Otokseen valittujen yritysten tapauksessa kunkin vertailumaalle vahvistetun samankaltaisen tarkasteltavana olevan tuotteen lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään.
(69)
Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella.
(71)
Tällä perusteella yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettu polkumyyntimarginaali vahvistettiin alustavasti 42,3 prosentin tasolle.
(72)
Kaikkien muiden Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalit määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten määriteltiin ensin yhteistyön taso vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia unioniin suuntautuvan viennin määriä Eurostatin vastaaviin tuontitilastoihin.
(73)
Koska yhteistyö kattoi oli yli 50 prosenttia Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä ja toimialaa voidaan pitää pirstoutuneena, sillä Kiinassa on suuri määrä vientiä harjoittavia tuottajia, yhteistyössä toimimisen astetta voidaan pitää korkeana. Koska ei ollut mitään syytä uskoa, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja olisi tarkoituksellisesti kieltäytynyt yhteistyöstä, jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin sen otokseen valitun yrityksen tasolle, jolla oli korkein polkumyyntimarginaali. Tätä pidettiin sopivana, koska ei ollut viitteitä siitä, että yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset olisivat harjoittaneet polkumyyntiä vähäisemmässä määrin, ja jotta mahdollisten toimenpiteiden tehokkuus voitiin varmistaa.
(74)
Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
42,3 %
Kaikki muut yritykset
67,8 %
2. Thaimaa ja Indonesia
2.1. Normaaliarvo
(75)
Komissio selvitti ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko niiden samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa, eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että samankaltaisen tuotteen myynti kotimarkkinoilla oli edustavaa kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta Thaimaassa ja Indonesiassa.
(76)
Tämän jälkeen komissio yksilöi niiden yritysten, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, sellaiset kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myydyt lajit tai niitä läheisesti muistuttavia.
(77)
Seuraavaksi määritettiin samankaltaisen tuotteen kunkin sellaisen tuotelajin osalta, jota vientiä harjoittavat tuottajat myivät kotimarkkinoillaan ja jonka oli todettu olevan verrattavissa tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin vietäväksi myytyyn lajiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.
(78)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, kotimarkkinamyyntiä pitää perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan myynnin osuus tutkimusajanjaksolla.
(79)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, tuotelajikohtaisen normaaliarvon perustana käytettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyyntihintojen painotettua keskiarvoa.
(80)
Kun tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin yksinomaan kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskihinta.
(81)
Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, niiden myynnin ei katsottu tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(82)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, muodostettiin laskennallinen normaaliarvo.
(83)
Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin lisäämällä yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräisiin valmistuskustannuksiin tutkimusajanjaksona niiden samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyvät myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä painotettu keskimääräinen voitto tutkimusajanjaksona. Sellaisten tuotelajien osalta, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, laskennallisen normaaliarvon muodostamiseen käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin painotettua keskimääräistä voittoa ja siihen liittyviä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia.
2.2. Vientihinta
(84)
Koska kaikki yhteistyössä toimineiden thaimaalaisten ja intialaisten viejien tarkasteltavana olevan tuotteen vienti tapahtui suoraan unionin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
2.3. Vertailu
(85)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(86)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(87)
Oikaisuja tehtiin kaupan portaan, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden ja pankkimaksujen perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.
2.4. Polkumyyntimarginaalit
a) Thaimaa
(88)
Otokseen valittujen kahden Thaimaassa toimivan yrityksen kunkin samankaltaisen tuotteen tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(89)
Kun otetaan huomioon, että yhteistyöhön osallistumisen taso oli korkea (molempien yhteistyössä toimineiden thaimaalaisten yritysten viennin osuus oli enemmän kuin 80 prosenttia koko Thaimaasta unioniin suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjaksolla), kaikkien muiden thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali vahvistettiin kahden yhteistyössä toimineen yrityksen korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle.
(90)
Thaimaalaisten yritysten väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Kaikki muut yritykset
50,7 %
b) Indonesia
(91)
Ainoan yhteistyössä toimineen yrityksen samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(92)
Kun otetaan huomioon, että yhteistyöhön osallistumisen taso oli korkea (ainoan yhteistyössä toimineen indonesialaisen yrityksen viennin osuus oli enemmän kuin 80 prosenttia koko Indonesiasta unioniin suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjaksolla), kaikkien muiden indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali vahvistettiin yhteistyössä toimineen yrityksen polkumyyntimarginaalin tasolle.
(93)
Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Kaikki muut yritykset
11,0 %
E. VAHINKO
1. Unionin tuotanto
(94)
Tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti kuusi tuottajaa unionissa. Kuten johdanto-osan 29 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kaksi unionin tuottajien ryhmää, jotka muodostuivat kolmesta unionin tuottajasta ja joiden osuus oli 81 prosenttia samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta.
2. Unionin tuotannonalan määritelmä
(95)
Kaikkien kuuden samankaltaista tuotetta valmistavan tuottajan katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti unionin tuotannonalan, ja sen vuoksi niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
3. Unionin kulutus
(96)
Unionin kulutus määritettiin tutkimustulosten mukaan mukautetun unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän ja Eurostatin ilmoittaman tuontimäärän perusteella.
(97)
Unionin kulutus väheni merkittävästi eli 21 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä, minkä jälkeen se kasvoi 12 prosenttiyksikköä eli jäi 9 prosenttia alemmalle tasolle kuin tarkastelujakson alussa.
Unionin kulutus (tonnia)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin kulutus
72 231
57 398
59 190
65 460
Indeksi
100
79
82
91
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot, Eurostat ja kyselylomakevastaukset
4. Tuonti asianomaisista maista
4.1. Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(98)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko tiettyjen asianomaisista maista peräisin olevien kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien tuontia arvioitava kumulatiivisesti.
(99)
Kustakin asianomaisesta maasta tulevalle tuonnille vahvistettu polkumyyntimarginaali oli perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi (katso johdanto-osan kappaleet 74, 90 ja 93).
(100)
Polkumyynnillä Indonesiasta tapahtuvan tuonnin määrästä todettiin, että sen osuus oli ainoastaan noin 2,5 prosenttia kaikesta samankaltaisen tuotteen tuonnista unioniin tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen voidaan katsoa, ettei se ole aiheuttanut perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tai WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen (5) määräyksissä tarkoitettua merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
(101)
Samalla tutkimuksessa vahvistettiin tässä alustavassa vaiheessa, että suurin osa tuonnista Indonesiasta on mahdollisesti ilmoitettu väärällä CN-koodilla eli koodilla 7307 99 10 eikä koodilla 7307 19 10, johon yleensä luokitellaan putkien liitos- ja muut osat, muokattavaksi soveltuvaa valurautaa. Kaikki tai ainakin suuri osa tuonnista, joka on mahdollisesti ilmoitettu väärin, sisältyy kuitenkin jo edellisessä johdanto-osan kappaleessa mainittuun 2,5 prosentin osuuteen.
(102)
Edellä esitetyn perusteella päätettiin alustavasti, ettei kyseistä tuontia kumuloida Thaimaasta ja Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa.
(103)
Kiinasta ja Thaimaasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määriä ei voida pitää vähäisinä, koska niiden markkinaosuus oli 5,4 prosenttia (Thaimaa) ja 47,3 prosenttia (Kiina) tutkimusajanjakson aikana.
(104)
Kumulatiivinen arviointi katsottiin alustavasti asianmukaiseksi ottaen huomioon vastaavat kilpailuolosuhteet näistä kahdesta maasta peräisin olevan tuonnin ja samankaltaisen unionin tuotteen välillä eli samojen myyntikanavien kautta ja samoille asiakasryhmille. Itse asiassa useissa tapauksissa osoitettiin, että Kiinasta ja Thaimaasta tuotuja tuotteita myytiin samojen jakelijoiden kautta.
(105)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät ja että Thaimaasta ja Kiinasta peräisin olevaa tuontia olisi tarkasteltava kumulatiivisesti. Siihen viitataan tässä ilmaisulla "kahdesta asianomaisesta maasta tapahtuva tuonti".
4.2. Kahdesta asianomaisesta maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(106)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kahdesta asianomaisesta maasta unionin markkinoille kasvoi tarkastelujakson aikana 15 prosenttia. Vaikka tuonti väheni aluksi 16 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009 johdanto-osan 97 kohdassa mainitun kulutuksen vähenemisen vuoksi, se kasvoi myöhemmin huomattavasti 31 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksoon asti.
Unionin tuonnin määrä (tonnia)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kiina
26 188
22 413
22 065
30 786
Indeksi
100
86
84
118
Thaimaa
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeksi
100
72
89
94
Kaksi asianomaista maata
29 911
25 094
25 396
34 271
Indeksi
100
84
85
115
Lähde:
Eurostat ja tutkimuksen päätelmät
(107)
Polkumyynnillä kahdesta asianomaisesta maasta tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi 11 prosenttiyksikköä 41,7 prosentista 52 prosenttiin tarkastelujakson aikana. Markkinaosuuden kasvu tapahtui ennen kaikkea vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kysynnän elpyessä.
Unionin markkinaosuus
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kiina
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indeksi
100
108
103
129
Thaimaa
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indeksi
100
91
110
103
Kaksi asianomaista maata
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indeksi
100
106
104
126
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot, Eurostat ja kyselylomakevastaukset
4.3. Kahdesta asianomaisesta maasta tapahtuneen tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
a) Hintojen kehitys
(108)
Seuraavassa taulukossa esitetään Eurostatin tietojen perusteella kahdesta asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskihinta unionin rajalla tullaamattomana. Tarkastelujaksolla tuonnin keskimääräinen hinta kahdesta asianomaisesta kahdesta maasta kasvoi jatkuvasti yhteensä 14 prosenttia.
Tuontihinnat (euroa/tonni)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kiina
1 428
1 557
1 631
1 676
Indeksi
100
109
114
117
Thaimaa
2 126
2 208
2 036
2 148
Indeksi
100
104
96
101
Kaksi asianomaista maata
1 515
1 626
1 679
1 721
Indeksi
100
107
111
114
Lähde:
Eurostat
b) Hintojen alittavuus
(109)
Vientiä harjoittavien tuottajien ja otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihintoja unionissa vertailtiin keskenään tuotelajikohtaisesti. Tätä varten otokseen valittujen unionin tuottajien hintoja etuyhteydettömille asiakkaille vertailtiin otokseen valittujen kahden asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kaupan portaan erojen (erityisesti OEM-myynnissä) ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(110)
Vertailusta kävi ilmi, että Thaimaasta ja Kiinasta peräisin olevia tarkasteltavana olevia tuontituotteita myytiin tutkimusajanjakson aikana unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat 25-55 prosentilla (ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan hinnoista).
5. Unionin tuotannonalan tilanne
(111)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. Seuraavassa esitettävät tiedot liittyvät tuotanto-, tuotantokapasiteetti- ja kapasiteetin käyttöaste- sekä myynti- ja markkinaosuustietojen osalta kaikkiin unionin tuottajiin ja muiden indikaattorien osalta otokseen valittuihin unionin tuottajiin. Koska otos koostui vain kahdesta tuottajien ryhmästä, otokseen valittuihin tuottajiin perustuvia indikaattoreita koskevissa taulukoissa ei luottamuksellisuussyistä voitu paljastaa todellisia aggregoituja tietoja; sen sijaan esitetään vain indeksit, jotta voidaan osoittaa kyseisten indikaattoreiden suuntaus.
5.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(112)
Unionin tuotantomäärät putosivat jyrkästi 39 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä, ja sen jälkeen ne laskivat hieman jo alhaisesta tasostaan, vaikka kulutus kasvoi 12 prosenttiyksikköä seuraavina vuosina, kuten johdanto-osan 97 kappaleessa todetaan.
Unionin tuotantomäärä (tonnia)
Kaikki tuottajat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin kulutus
55 726
33 780
32 303
32 646
Indeksi
100
61
58
59
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(113)
Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti väheni tarkastelujakson aikana 21 prosenttia, lähinnä vuosien 2008 ja 2009 välillä. Tärkein syy tuotantokapasiteetin vähenemiseen oli se, että kolme unionin tuottajaa lopetti toimintansa tarkastelujakson aikana.
Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti (tonnia)
Kaikki tuottajat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti
90 400
75 440
71 440
71 440
Indeksi
100
83
79
79
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(114)
Tuotantokapasiteetin vähenemisestä huolimatta unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste pieneni 26 prosenttia, lähinnä vuosien 2008 ja 2009 välillä.
Unionin tuotantokapasiteetin käyttöaste
Kaikki tuottajat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetin käyttö
62 %
45 %
45 %
46 %
Indeksi
100
73
73
74
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
5.2. Varastot
(115)
Varastot vähenivät 23 prosenttia tarkastelujakson aikana, samaan tahtiin kuin unionin tuotannonalan myynti ja tuotantomäärät vähenivät.
Varastot (tonnia)
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
91
75
77
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
5.3. Myyntimäärä ja markkinaosuus
(116)
Kaikkien unionin tuottajien myyntimäärä unionin markkinoilla väheni merkittävästi 25 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä, koska kysyntä väheni. Vuoden 2009 jälkeen kysyntä unionissa kasvoi kuitenkin huomattavasti, kuten johdanto-osan 97 kappaleessa mainitaan, mutta unionin myynti säilyi vuoden 2009 alhaisella tasolla tarkastelujakson loppuun saakka.
Unionin myyntimäärä (tonnia)
Kaikki tuottajat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin myynti
34 210
25 702
26 717
25 333
Indeksi
100
75
78
74
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
(117)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui jatkuvaan tahtiin 9 prosenttiyksikköä eli 18 prosenttia tarkastelujaksolla, kun taas polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi 11 prosenttiyksikköä saman jakson aikana, kuten johdanto-osan 107 kappaleessa todetaan.
Unionin markkinaosuus
Kaikki tuottajat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin myynti
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indeksi
100
95
96
82
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot, Eurostat ja kyselylomakevastaukset
5.4. Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät
(118)
Otokseen valitut unionin tuottajat kykenivät nostamaan myyntihintojaan vain 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Koska polkumyynnillä unionin markkinoille tuodut määrät kasvoivat, hinnat nousivat vähemmän kuin kustannukset.
Keskimääräinen unionin hinta tonnia kohden
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
103
103
104
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
5.5. Kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta
(119)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonalan kannattavuus oli tyydyttävä tarkastelujakson alussa, mutta siitä tuli lähes kannattamatonta vuonna 2009. Vaikka kannattavuus myöhemmin hieman parani, se pysyi selvästi vahinkoa aiheuttamattoman tason alapuolella tarkastelukauden loppuun asti.
(120)
Sijoitetun pääoman tuoton (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) kehitys vastasi kannattavuuden kehitystä.
Kannattavuus ja investointien tuotto
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus (indeksinä)
100
8
38
37
Investointien tuotto (indeksinä)
100
1
36
40
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
(121)
Toiminnan nettokassavirta väheni jatkuvasti yhteensä 64 prosenttia tarkastelujaksolla, ja se oli erittäin alhaisella tasolla tutkimusajanjakson aikana.
Kassavirta (euroa)
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
55
58
36
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
5.6. Kasvu
(122)
Kuten johdanto-osan 97 kappaleessa todettiin, unionin kulutus kasvoi huomattavasti vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 8 000 tonnia samalla, kun polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi 9 000 tonnia samana aikana, kuten johdanto-osan 106 kappaleessa todetaan. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti söi siten unionin markkinoiden vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tapahtuneen kasvun kokonaan, ja unionin tuotannonalan myynti pysyi vuoden 2009 hyvin alhaisella tasolla. Tämä osoittaa, ettei unionin tuotannonala pystynyt hyödyntämään unionin kulutuksen viimeaikaista kasvua, koska polkumyynnillä kahdesta asianomaisesta maasta tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi.
5.7. Investoinnit ja pääoman saanti
(123)
Otokseen valittujen unionin tuottajien investoinnit kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Nettoinvestoinnit (euroa)
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
65
41
76
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
(124)
Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin tuottajien investoinnit vähentyivät merkittävästi vuosina 2008-2010. Suuntaus kääntyi päinvastaiseksi tutkimusajanjakson aikana, jolloin investoinnit elpyivät merkittävästi, mutteivät saavuttaneet tarkastelujakson alussa vallinnutta tasoa.
5.8. Pääoman saatavuus
(125)
Johdanto-osan 119 kappaleessa kuvatun riittämättömän kannattomuuden vuoksi joillakin unionin tuottajilla on ollut vaikeuksia hankkia pääomaa tulevia investointeja varten nykyisissä olosuhteissa. Investointien epätyydyttävä tuotto lisää ongelmia pääoman saannissa.
5.9. Työllisyys, tuottavuus ja työvoimakustannukset
(126)
Työllisyystaso kokoaikaiseksi muutettuna (FTE) noudatteli pääasiassa tuotantomäärien kehitystä (ks. johdanto-osan 112 kappale), mikä osoittaa, että unionin tuotannonala pyrki järkeistämään valmistuskustannuksiaan tarpeen mukaan. Unionin tuotannonala yritti mukauttaa työvoimaansa heikkenevään markkinatilanteeseen, mikä laski vakaasti työllisyysasteen 36 prosenttiin tarkastelujaksolla.
Työllisyys (FTE)
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
75
67
64
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
(127)
Siitä huolimatta, että unionin tuotannonala pyrki mukauttamaan työllisyyden heikkenevään markkinatilanteeseen, unionin tuottajien tuotos kokoaikaista työpaikkaa kohti putosi huomattavasti 19 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009. Tilanne parani jatkuvasti myöhemmin, mutta luku pysyi 9 prosenttia alhaisempana kuin tarkastelujakson alussa.
Tuottavuus (tonnia/FTE)
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
81
87
91
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
(128)
Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset nousivat jatkuvasti yhteensä 12 prosenttia.
Työvoimakustannukset (euroa/FTE)
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
106
112
112
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
5.10. Polkumyyntimarginaalin suuruus
(129)
Kahdesta asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin polkumyyntimarginaalit, kuten johdanto-osan 74 ja 90 kappaleessa täsmennetään, olivat suuria. Kun otetaan huomioon polkumyyntituonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, polkumyyntimarginaalien vaikutusta voidaan pitää merkittävänä.
5.11. Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(130)
Brasiliasta, Tšekistä (6), Japanista, Kiinasta, Korean tasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevat kierteitetyt tempervalurautaiset liitos- ja muut osat olivat jo toimenpiteiden kohteena vuosina 2000-2005, jäljempänä ’aiemmat toimenpiteet’ (7). Unionin tuotannonalan tyydyttävä kannattavuus tarkastelujakson alussa (ks. johdanto-osan 119 kappale) antaa aihetta olettaa, että nämä toimenpiteet helpottivat unionin tuotannonalan tilannetta väliaikaisesti. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvava määrä katkaisi kuitenkin tämän melko myönteisen jakson. On myös huomattava, että niiden kuuden maan, joihin aiemmat toimenpiteet kohdistuivat, yhteenlaskettu markkinaosuus ei koskaan ollut enemmän kuin 29 prosenttia (8), kun taas tämän tutkimuksen kohteena olevien kahden asianomaisen maan markkinaosuus oli 52,7 prosenttia tutkimusajanjakson aikana, kuten johdanto-osan 107 kappaleessa todetaan.
6. Vahinkoa koskevat päätelmät
(131)
Vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. Tämä oli erityisen merkittävää kannattavuutta, tuotantomäärää, kapasiteetin käyttöastetta, myyntimäärää ja markkinaosuutta koskevien indikaattoreiden osalta, jotka kaikki osoittivat selvästi heikkenevää suuntausta.
(132)
Samaan aikaan kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien tuonti kahdesta asianomaisesta maasta alitti unionin tuotannonalan hinnat jopa 55 prosenttia tutkimusajanjakson aikana (ks. johdanto-osan 110 kappale), ja niiden markkinaosuus kasvoi huomattavasti samanaikaisesti (ks. johdanto-osan 107 kappale).
(133)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(134)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, onko Kiinasta ja Thaimaasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista johtuvana.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(135)
Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä kahdesta asianomaisesta maasta tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi 15 prosenttia markkinoilla, jotka supistuivat 9 prosentilla, mikä johti markkinaosuuden kasvuun 41,7 prosentista 52,7 prosenttiin unionin markkinoista.
(136)
Kahdesta asianomaisesta maasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvu tarkastelujaksolla tapahtui samaan aikaan unionin tuotannonalan useimpien vahinkoindikaattoreiden laskusuuntauksen kanssa. Unionin tuotannonala menetti markkinaosuudestaan 8,7 prosenttiyksikköä, ja sen oli supistettava tuotantoaan 41 prosenttia. Merkittävä hinnan alittavuus esti unionin tuotannonalaa siirtämästä lisääntyneitä tuotantokustannuksia myyntihintoihin riittävällä tavalla, mikä johti hyvin heikkoon kannattavuuteen suurimman osan aikaa tutkimusajanjaksolla.
(137)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että kahdesta asianomaisesta maasta alhaiseen hintaan tuleva polkumyyntituonti, joka suuntautui unionin markkinoille suurina ja jatkuvasti kasvavina määrinä ja joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat koko tarkastelujaksolla, aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
3.1. Tuonti muista kolmansista maista
(138)
Vaikka Eurostat raportoi, että Intiasta tuotiin merkittäviä määriä erittäin alhaisin hinnoin koko tarkastelujakson ajan, on viitteitä siitä, ettei kyseinen tuonti koske tarkasteltavana olevaa tuotetta vaan samaan CN-koodiin ilmoitettuja eri tuotteita.
(139)
Muista kolmansista maista peräisin olevaa tuontia oli vähän koko tarkastelujakson ajan. Muista maista kuin kahdesta asianomaisesta maasta tulevan tuonnin koko markkinaosuus laski 2,1 prosenttiyksikköä eli 10,5 prosentista 8,4 prosenttiin.
(140)
Seuraavaksi suurimmat tuontilähteet tutkimusajanjaksolla olivat Indonesia, Brasilia ja Turkki, joiden markkinaosuudet vaihtelivat 1,3 prosentista 1,6 prosenttiin, ja kaikki nämä maat menettivät markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla.
Tuonnin markkinaosuus
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Brasilia
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonesia
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turkki
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Muut maat
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Yhteensä
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indeksi
100
105
104
80
Lähde:
Eurostat
(141)
Rajoitettujen määrien ja tuonnin supistuvan suuntauksen perusteella voidaan päätellä, ettei tuonti muista kolmansista maista kuin asianomaisista maista ole vaikuttanut unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneeseen vahinkoon.
3.2. Unionin tuotannonalan vientitoiminta
(142)
Unionin tuotannonalan vienti laski jatkuvasti yhteensä 34 prosenttia tarkastelujakson aikana.
Vientimyynti (tonnia)
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Vientimyynti
7 134
5 043
4 969
4 700
Indeksi
100
71
70
66
Lähde:
Otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset
(143)
Koko tarkastelujakson ajan vientimyynnin osuus unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta oli kuitenkin vain 13-15 prosenttia. Vientimyynti ei siten näytä vaikuttaneen merkittävästi unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana aiheutuneeseen vahinkoon.
3.3. Unionin kulutuksen kehittyminen
(144)
Kuten johdanto-osan 97 kappaleessa todettiin, unionin kulutus laski 21 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä, ja unionin tuotannonalan myynti laski sen myötä 25 prosenttia samalla kaudella. Vuoden 2009 jälkeen unionin kulutus kuitenkin kasvoi merkittävästi noin 8 000 tonnia, kun polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi noin 9 000 tonnia samana aikana, kuten johdanto-osan 106 kappaleessa todetaan. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti söi siten unionin markkinoiden vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tapahtuneen kasvun kokonaan, ja unionin tuotannonalan myynti pysyi vuoden 2009 hyvin alhaisella tasolla.
(145)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että merkittävä vahingon aiheuttaja olisi ollut Espanjan rakennusmarkkinoiden kriisi, joka väitteen mukaan vaikuttaa suuresti ATUSAan, joka on espanjalainen yritys ja yksi tärkeimmistä valituksen tekijöistä. ATUSAlla on myyntiä kuitenkin useimmissa EU:n jäsenvaltioissa ja Espanjan rakennusalan kriisit vaikuttivat tosiasiallisesti ainoastaan sen myyntiin Espanjassa, eikä Espanjan osuus ollut koskaan suurin yrityksen myynnistä. Lisäksi vahingosta on saatu selkeä kuva molempien otokseen valittujen yritysryhmien, valituksen tekijöiden ja koko unionin tuotannonalan osalta. Joka tapauksessa vahinkoa koskeva analyysi ei koskenut yhtä unionin tuottajaa tai yksiä kansallisia markkinoita, vaan koko unionin tuotannonalaa.
(146)
Asianomaiset osapuolet väittivät lisäksi, ettei unionin kulutuksen negatiivisesta kehityksestä aiheutuneen vahingon syynä ollut polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaan korvausvaikutukset. Tältä osin todetaan, että unionin kulutuksen negatiivinen kehitys on saattanut aiheuttaa vahinkoa unionin tuottajille. Tätä vahinkoa kuitenkin pahensi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin jatkuva lisääntyminen supistuvilla markkinoilla. Kuten edellä jo todettiin, unionin kulutuksen elpyminen viime aikoina on hyödyttänyt ainoastaan polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, kun taas unionin tuottajat eivät ole pystyneet kasvattamaan myyntimääräänsä.
3.4. Unionin tuottajien rakenteelliset ongelmat
(147)
Asianomaisten osapuolten mukaan se, että Georg Fischer, jäljempänä ’GF’, on korkeammista hinnoistaan huolimatta säilynyt kannattavana, kun taas muiden unionin tuottajien tulokset ovat epätyydyttäviä, on osoitus siitä, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui enemmänkin rakenteellisista ongelmista kuin polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Negatiivisia vaikutuksia on kuitenkin todettu myös GF:ssä, jonka markkinaosuus ja voittomarginaali ovat supistuneet. Myös työllisyys ja tuotos ovat vähentyneet. Näin ollen väitettä, jonka mukaan GF:lle ei olisi aiheutunut vahinkoa, ei voida hyväksyä.
(148)
Lisäksi kaikkiin unionin tuottajiin, GF mukaan luettuna, kohdistui polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutunut hintapaine.
(149)
Se, että ATUSAn bulgarialainen tytäryhtiö Berg Montana on myös säilyttänyt kannattavuutensa, on asianomaisten osapuolten väitteen mukaan myös osoitus siitä, että vahinko on aiheutunut muista syistä kuin polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Tuonti Kiinasta vaikutti kuitenkin kielteisesti myös Berg Montanaan: tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste laskivat huomattavasti samoin kuin työllisyys. Koska suurin osa Berg Montanan myynnistä tapahtuu ATUSA-yritysryhmään etuyhteydessä oleville yrityksille, Berg Montanan kannattavuuden tarkastelu erillään ilman, että samalla tarkastellaan koko yritysryhmän taloudellista tulosta, ei ole asianmukaista, sillä Berg Montanan kannattavuuteen vaikuttaa siirtohinnoittelu - ja kaiken kaikkiaan ATUSA-ryhmä on itse asiassa tappiollinen. Näin ollen väitettä, jonka mukaan Berg Montanalle ei olisi aiheutunut vahinkoa, ei myöskään voida hyväksyä.
(150)
Voitaisiin väittää, että työvoiman tuottavuuden 9 prosentin lasku vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, kuten johdanto-osan 127 kappaleessa todetaan, olisi merkki rakenteellisesta ongelmasta. Tämä lasku tapahtui kuitenkin jaksolla, jonka aikana unionin tuotannonala vähensi kokonaistyövoimaansa 36 prosenttia ja tuotostaan 41 prosenttia. Nämä vähennykset osoittavat, että unionin tuottajien oli jatkuvasti pakko mukauttaa toimiaan markkinapaineisiin, jotka johtuivat polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja väliaikaisesti heikentyneestä kysynnästä. Kun otetaan huomioon synkkä taloudellinen ympäristö, työn tuottavuuden 9 prosentin laskua voidaan pitää melko maltillisena.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(151)
Edellä esitetyn analyysin perusteella voidaan päätellä, että tuonti kahdesta asianomaisesta maasta on kasvanut määrällisesti ja saanut huomattavan markkinaosuuden tarkastelujaksolla. Lisäksi nämä lisämäärät, jotka ovat tulleet unionin markkinoille polkumyyntihinnoilla, alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat.
(152)
Myös muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, on tarkasteltu. Tässä suhteessa todettiin, etteivät tuonti muista kolmansista maista, unionin tuotannonalan vientitoiminta ja unionin kulutuksen kehitys näytä olevan sellaisia, että ne poistaisivat syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneen vahingon väliltä.
(153)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että Kiinasta ja Thaimaasta tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
G. UNIONIN ETU
1. Alustavat huomautukset
(154)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Tämän selvittämiseksi tarkasteltiin mahdollisten toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin menettelyn osapuoliin samoin kuin toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen todennäköisiä vaikutuksia kaikkien esitettyjen todisteiden perusteella perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
2. Unionin tuotannonala
(155)
Kaikki tiedossa olevat unionin tuottajat kannattavat polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa. On muistettava, että suurin osa vahinkoindikaattoreista osoitti negatiivista suuntausta ja että erityisesti tuotantoon, myyntimäärään, markkinaosuuteen ja unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen liittyvät vahinkoindikaattorit, kuten kannattavuus ja investointien tuotto, olivat erityisen negatiivisia.
(156)
Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, on odotettavissa, että hintojen lasku ja markkinaosuuden menetys lievenevät ja unionin tuotannonalan myyntihinnat alkavat jälleen nousta, minkä seurauksena unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne paranee huomattavasti.
(157)
Toisaalta jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että unionin tuotannonalan markkinatilanteen ja taloudellisen tilanteen heikkeneminen jatkuu. Tällöin unionin tuotannonala mahdollisesti menettää markkinaosuuttaan edelleen, koska se ei pysty vastaamaan kahdesta asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin mukaan määräytyviin markkinahintoihin. Todennäköisiä vaikutuksia olisivat tuotannon supistaminen edelleen ja tuotantolaitosten sulkeminen unionissa, minkä johtaisi merkittäviin työpaikkojen menetyksiin.
(158)
Kaikki edellä esitetyt tekijät huomioon ottaen päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.
3. Tuojat
(159)
Kuten johdanto-osan 31 kappaleessa esitetään, 32 etuyhteydetöntä tuojaa toimi yhteistyössä tutkimuksessa, ja niiden tuonnin osuus oli noin 45 prosenttia kokonaistuonnista kahdesta asianomaisesta maasta. Tuojat vastustavat yleensä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Useimmissa tapauksissa toimenpiteiden vaikutus kuitenkin vaikuttaa jäävän vähäiseksi. Monissa tapauksissa tarkasteltavana olevan tuotteen osuus tuojien koko liiketoiminnasta on pieni. Lisäksi jotkin tuojat ostavat jo kierteitettyjä tempervalurautaisia liitos- ja muita osia muista lähteistä, ja ne tuojat, jotka ostavat tällä hetkellä vain kahdesta asianomaisesta maasta, voivat myös siirtyä käyttämään muita lähteitä, muun muassa unionin tuotannonalaa. Tämän perusteella päätellään alustavasti, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia tuojien etuun.
4. Käyttäjät
(160)
Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa todetaan, kierteitettyjä tempervalurautaisia liitos- ja muita osia käytetään pääasiassa asuinrakennusten ja muiden rakennusten kaasu-, vesi- ja lämmitysjärjestelmissä. Näin ollen kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien käyttäjät ovat putkimiehiä. Yksikään käyttäjä tai kuluttajajärjestö ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien arvo on vain vähäinen osa kaasu-, vesi- tai lämmityslaitteiden kokonaiskustannuksista. Tämän perusteella päätellään alustavasti, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia käyttäjien etuun.
(161)
Kun tarkastellaan polkumyyntitoimenpiteiden vaikutuksia kaiken kaikkiaan, positiiviset vaikutukset unionin tuotannonalaan vaikuttavat selvästi voittavan mahdolliset negatiiviset vaikutukset muihin asianomaisiin osapuoliin. Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitullit eivät ole unionin edun vastaisia.
5. Kilpailunäkökohdat
(162)
Asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että unionin markkinoille voi syntyä ATUSAn ja GF:n, kahden tärkeimmän valituksen tekijän, hallitsema duopoli, jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön. Tässä suhteessa olisi ensinnäkin huomattava, että näiden kahden ryhmän nykyinen markkinaosuus on kuitenkin suhteellisen pieni, joten väitetyn "duopolin" markkinaosuus jäisi melko vaatimattomasti noin 30 prosentiksi. Tätä olisi verrattava kahden asianomaisen maan markkinaosuuteen, joka on 52,7 prosenttia, kun muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus on 8,4 prosenttia. Muiden unionin tuottajien markkinaosuus on lisäksi 7,5 prosenttia.
(163)
Polkumyyntitullien tarkoituksena ei olekaan kieltää kaikkea tuontia vaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset. On syytä huomata, etteivät aiemmat toimenpiteet, jotka olivat voimassa vuosina 2000-2005, suinkaan lopettaneet tuontia kokonaan. Päinvastoin, Kiinasta vietiin vuosina 2002, 2003 ja 2004 suurempia määriä kuin ennen 49,4 prosentin polkumyyntitullia koskeneen toimenpiteen käyttöönottoa. Kaiken kaikkiaan se, että unionin markkinoilla on huomattava määrä toimijoita, tarkoittaa sitä, että riski unionin markkinoita hallitsevan kilpailunvastaisen duopolin syntymisestä on vähäinen.
6. Unionin etua koskevat päätelmät
(164)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevien kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien tuonnissa.
H. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(165)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta kahdesta asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
(166)
Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(167)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuottajat voisivat niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), jonka tämän lajin tuottajat voisivat kohtuudella saada kyseisellä sektorilla tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.
(168)
Tätä samaa tuotetta koskeneessa edellisessä tutkimuksessa kohtuullisen voiton tasoksi vahvistettiin 7 prosenttia (9). Koska otokseen valitut unionin tuottajat kykenivät vastaavanlaiseen voittoon tarkastelujakson alussa, ei ole viitteitä siitä, ettei tämä voittomarginaali olisi enää kohtuullinen.
(169)
Tämän perusteella unionin tuottajille laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 7 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(170)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan painotettuun keskihintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(171)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsotaan, että Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava käyttöön alimman polkumyynti- ja vahinkomarginaalin suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(172)
Koska kiinalaisten ja thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöaste oli korkea, kaikkien muiden yritysten tulli molemmista maista vahvistettiin tasolle, joka vastaa joko kyseisessä maassa otokseen valituille tai tutkimuksessa yhteistyössä toimineille yrityksille vahvistettavaa korkeinta tullia. Kaikkien muiden yritysten tullia sovelletaan niihin yrityksiin, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä.
(173)
Liitteessä lueteltujen yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten kiinalaisten yritysten väliaikainen tulli on asetettu otokseen valittujen yritysten painotetun keskimääräisen tullin tasolle.
(174)
Ehdotetut väliaikaiset polkumyyntitullit ovat seuraavat:
Kiinan kansantasavalta
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Tulli
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Kaikki muut yritykset
67,8 %
Thaimaa
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Tulli
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Kaikki muut yritykset
39,7 %
(175)
Edellä esitetyt polkumyyntitoimenpiteet vahvistetaan väliaikaisesti arvotullien muodossa.
(176)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan luettuina erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat toimijat), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(177)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (10), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(178)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkia muita yrityksiä koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
(179)
Viimeksi mainittuja yrityksiä pyydetään kuitenkin, kun on kyse Thaimaasta, esittämään perusasetuksen 11 artiklan mukainen tarkastelupyyntö, kun ne täyttävät kyseisen artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetyt vaatimukset, jotta niiden tilannetta voitaisiin tarkastella yksilöllisesti.
I. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(180)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat asetuksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullin käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisesta tullista päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa sellaisia kierteitettyjä tempervalurautaisten putkien liitos- ja muita osia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7307 19 10 (Taric-koodi 7307191010) ja jotka ovat peräisin Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistaman, edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Yritys
Tulli
Taric-lisäkoodi
Kiinan kansantasavalta
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Kaikki muut yritykset
67,8 %
B999
Thaimaa
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Kaikki muut yritykset
39,7 %
B999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan yksityiskohdat niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2012.