NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1301/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 178 a 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 176 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) je úkolem Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), aby pomáhal odstraňovat zásadní regionální rozdíly v Unii. V souladu s uvedeným článkem a s čl. 174 druhým a třetím pododstavcem Smlouvy o fungování EU má tak EFRR přispívat ke snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů, mezi nimiž má být zvláštní pozornost věnována regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva a ostrovní, přeshraniční a horské regiony.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1303/2013 (3) obsahuje společná ustanovení týkající se EFRR, Evropského sociálního fondu (ESF), Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu.
(3)
Měla by být stanovena zvláštní ustanovení ohledně druhu činností, které lze podporovat prostřednictvím EFRR s cílem přispět k investičním prioritám v rámci tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013. Zároveň je třeba vymezit a objasnit činnosti spadající mimo oblast působnosti EFRR, a to včetně investic, jejichž cílem je dosáhnout snížení emisí skleníkových plynů z činností, jejichž seznam je uveden v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (4). Aby se předešlo nadměrnému financování, neměly by takové investice být způsobilé pro podporu z EFRR, neboť již mají finanční prospěch z uplatňování směrnice 2003/87/ES. Toto vyloučení by nemělo omezit možnost využití EFRR na podporu činností, jež nejsou uvedeny v příloze I směrnice 2003/87/ES, i kdyby tyto činnosti byly prováděny týmiž hospodářskými subjekty a zahrnovaly činnosti, jako jsou investice do energetické účinnosti sítí dálkového vytápění, inteligentních distribučních soustav, systémů skladování a přepravy nebo opatření zaměřených na snížení znečištění ovzduší, i kdyby jedním z nepřímých účinků takových činností bylo snížení emisí skleníkových plynů nebo kdyby byly uvedeny v národním plánu směrnice 2003/87/ES.
(4)
Je nezbytné stanovit, jaké dodatečné činnosti lze podporovat z EFRR v rámci cíle Evropské územní spolupráce.
(5)
EFRR by měl přispívat k plnění strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, a tím zajistit větší zaměření podpory z EFRR na priority Unie. V závislosti na kategorii podporovaných regionů by se podpora z EFRR v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost měla soustředit na výzkum a inovace, informační a komunikační technologie (IKT), malé a střední podniky a na podporu nízkouhlíkového hospodářství. Tohoto tématického soustředění prostředků by mělo být dosaženo na vnitrostátní úrovni, avšak mělo by zároveň umožnit flexibilitu na úrovni operačních programů a mezi různými kategoriemi regionů. Tématické soustředění by mělo být případně upraveno s ohledem na prostředky z Fondu soudržnosti přidělené na podporu investičních priorit týkajících se přechodu na nízkouhlíkové hospodářství uvedených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (5) (EU) č. 1300/2013. Stupeň tématického soustředění prostředků by měl vycházet z úrovně rozvoje regionu a případně z příspěvků z Fondu soudržnosti, jakož i ze zvláštních potřeb regionů, jejichž HDP na obyvatele, používaný jako kritérium způsobilosti v programovém období 2007-2013, byl nižší než 75 % průměrného HDP v EU-25 v referenčním období, regionů, které mají pro programové období 2007-2013 status postupně vyřazovaných regionů, a některých regionů na úrovni NUTS 2, které sestávají výhradně z ostrovních členských států nebo ostrovů.
(6)
Podpora z EFRR v rámci investiční priority „komunitně vedený místní rozvoj“ by měla přispívat k plnění všech tematických cílů uvedených v tomto nařízení.
(7)
V zájmu řešení specifických potřeb EFRR a v souladu se strategií Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, je v rámci každého z tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013 nezbytné stanovit zvláštní opatření týkající se EFRR jako „investiční priority“. Tyto investiční priority by měly stanovit podrobné, vzájemně se nevylučující cíle, ke kterým má EFRR přispět. Takové investiční priority by měly tvořit základ pro vymezení zvláštních cílů v rámci programů, jež zohlední potřeby a charakteristiky dané programové oblasti.
(8)
Je třeba podporovat inovace a rozvoj malých a středních podniků v nově vznikajících oblastech vázaných na evropské a regionální výzvy, jako jsou tvůrčí a kulturní odvětví a inovační služby odrážející nové potřeby společnosti nebo produkty a služby související se stárnoucí populací, péčí a zdravím, ekologickou inovací, nízkouhlíkovým hospodářstvím a účinným využíváním zdrojů.
(9)
V souladu s nařízením (EU) č. 1303/2013 a s cílem optimalizovat přidanou hodnotu investic, které jsou zcela či částečně financovány z rozpočtu Unie pro oblast výzkumu a inovací, se má usilovat o součinnost zejména mezi fungováním EFRR a Horizontu 2020 - rámcového programu pro výzkum a inovace, přičemž budou respektovány jejich odlišné cíle.
(10)
Při podpoře investic do řízení rizik je důležité zajistit, aby byla zohledňována konkrétní rizika na regionální, přeshraniční a nadnárodní úrovni.
(11)
Pro co největší přínos k dosažení cíle spočívajícího v podpoře růstu podporujícího zaměstnanost by součástí územní strategie pro konkrétní oblasti měly být činnosti na podporu udržitelného cestovního ruchu, kultury a přírodního dědictví, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí. Podpora těchto činností by měla rovněž být přínosem pro posílení inovací a využívání IKT, pro malé a střední podniky, životní prostředí a účinné využívání zdrojů nebo pro podporu sociálního začlenění.
(12)
Pro podporu udržitelné regionální či místní mobility a omezení znečištění vzduchu a hluku je nutno podporovat zdravé, udržitelné a bezpečné způsoby dopravy. Investice do letištní infrastruktury financované z EFRR by měly podporovat ekologicky udržitelnou leteckou dopravu, mimo jiné zvyšováním regionální mobility prostřednictvím připojení sekundárních a terciárních uzlů k infrastruktuře transevropské dopravní sítě (TEN-T), včetně multimodálních uzlů.
(13)
Pro podporu dosažení cílů v oblasti energetiky a klimatu, které si Unie stanovila jako součást strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, by měl EFRR podporovat investice s cílem prosazovat energetickou účinnost a zabezpečení dodávek v členských státech, a to mimo jiné prostřednictvím rozvoje inteligentních distribučních soustav, systémů skladování a přenosu a prostřednictvím integrace distribuované výroby z obnovitelných zdrojů. Za účelem splnění svých požadavků na zabezpečení dodávek způsobem, který je v souladu s cíly strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění by členské státy měly mít možnost investovat do energetických infrastruktur, které odpovídají jejich zvolené skladbě energetických zdrojů.
(14)
Malými a středními podniky, které mohou zahrnovat i podniky sociální ekonomiky, by se v souladu s definicí stanovenou nařízením (EU) č. 1303/2013 měly rozumět mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES (6).
(15)
S cílem podpořit sociální začlenění a bojovat proti chudobě, zejména mezi marginalizovanými skupinami obyvatel, je třeba zlepšit přístup k sociálním, kulturním a rekreačním službám, a to zajištěním infrastruktury v malém měřítku, která zohlední specifické potřeby osob se zdravotním postižením a starších osob.
(16)
Komunitní služby by měly zahrnovat všechny typy služeb poskytovaných doma, v rodině a v zařízeních péče a další služby zajišťované v komunitě, které podporují právo všech osob na život v komunitě a rovné možnosti výběru a které usilují o prevenci izolace a segregace v rámci komunity.
(17)
Za účelem zvýšení flexibility a snížení administrativní zátěže umožněním společného provádění by priority investic EFRR a Fondu soudržnosti, které odpovídají tématickým cílům, měly být sjednoceny.
(18)
V příloze tohoto nařízení by měl být stanoven společný soubor ukazatelů výstupů umožňujících posoudit celkový pokrok na úrovni Unie při provádění programů. Tyto ukazatele by měly odpovídat investiční prioritě a druhu činnosti podporované v souladu s tímto nařízením a s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Společné ukazatele výstupů by měly být doplněny ukazateli výsledků specifickými pro jednotlivé programy a případně ukazateli výstupů specifickými pro jednotlivé programy.
(19)
V rámci udržitelného rozvoje měst se považuje za nezbytné podporovat integrovaná opatření pro řešení hospodářských, environmentálních, klimatických, demografických a sociálních problémů, s nimiž se potýkají městské oblasti, přičemž je třeba zohlednit potřebu podporovat vazby mezi městy a venkovem. Zásady pro výběr městských oblastí, v nichž mají být realizována integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, a orientační příděly na tato opatření by měly být stanoveny v dohodě o partnerství, přičemž by alespoň 5 % prostředků z EFRR na vnitrostátní úrovni mělo být přiděleno k tomuto účelu. O rozsahu přenesení úkolů na městské orgány by měl po konzultaci s městským orgánem rozhodnout řídicí orgán.
(20)
Za účelem určování nebo testování nových řešení problémů týkajících se udržitelného rozvoje měst, které jsou důležité na úrovni Unie, by měl EFRR podporovat inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst.
(21)
S cílem posílit budování kapacit, vytváření sítí a výměnu zkušeností mezi programy a subjekty odpovědnými za provádění strategií udržitelného rozvoje měst a inovačních opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst a doplnit stávající programy a subjekty je nutné zřídit síť pro rozvoj měst na úrovni Unie.
(22)
EFRR by měl reagovat na problémy týkající se dostupnosti velkých trhů a odlehlosti oblastí s extrémně malou hustotou obyvatelstva od těchto trhů, jak je uvedeno v Protokolu č. 6 o zvláštních ustanoveních pro cíl č. 6 v rámci strukturálních fondů ve Finsku a Švédsku, který tvoří přílohu aktu o přistoupení z roku 1994. EFRR by měl rovněž reagovat na specifické obtíže některých ostrovů, pohraničních regionů, hornatých oblastí a řídce osídlených oblastí, jejichž geografická situace zpomaluje jejich rozvoj, s cílem podpořit jejich udržitelný rozvoj.
(23)
Zvláštní pozornost by se měla věnovat nejvzdálenějším regionům, a to zejména přijetím opatření podle článku 349 Smlouvy o fungování EU, kterými dojde k rozšíření - ve výjimečných případech - rozsahu EFRR na financování operační podpory spojené s kompenzací dodatečných nákladů vyplývajících ze specifické hospodářské a sociální situace těchto regionů, která je ještě prohlubována nevýhodami způsobenými faktory uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU, zejména odlehlostí, izolovaností, malou rozlohou, náročnými topografickými a klimatickými podmínkami a hospodářskou závislostí na malém množství produktů, přičemž trvalost a vzájemná kombinace těchto faktorů vážným způsobem omezuje jejich rozvoj. Na operační podporu, kterou členské státy v této souvislosti udělují, se nevztahuje oznamovací povinnost stanovená v čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud v době, kdy byla udělena, splňuje podmínky stanovené nařízením, kterým se prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem podle článků 107 a 108 Smlouvy o fungování EU a v souladu s nařízením Rady (ES) č. 994/98 (7).
(24)
V souladu se závěry Evropské rady konané ve dnech 7.-8. února 2013 a s ohledem na zvláštní cíle stanovené Smlouvou o fungování EU, které se týkají nejvzdálenějších regionů uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU, byl na základě rozhodnutí Evropské rady 2012/419/EU (8) změněn status Mayotte tak, že se k 1. lednu 2014 stává novým nejvzdálenějším regionem. S cílem usnadnit a podpořit cílený a rychlý rozvoj infrastruktury Mayotte by mělo být výjimečně umožněno přidělit alespoň 50 % části finančního krytí z EFRR určeného pro Mayotte na pět tématických cílů stanovených nařízením (EU) č. 1303/2013.
(25)
Za účelem doplnění tohoto nařízení o některé jiné než podstatné prvky by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o podrobná pravidla pro kritéria výběru a řízení inovačních opatření. Taková pravomoc by rovněž měla být přenesena na Komisi ohledně změn přílohy I tohoto nařízení, je-li to odůvodněno potřebou zajistit účinné posouzení pokroku při provádění operačních programů. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti vyrovnáním nerovností mezi hlavními regiony Unie, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů a omezenosti finančních prostředků členských států a regionů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení daného cíle,
(27)
Toto nařízení nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 (9). V zájmu přehlednosti by proto nařízení (ES) č. 1080/2006 mělo být zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1080/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc použije ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly použít na uvedenou pomoc nebo na dotyčné operace i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1080/2006 by měly zůstat v platnosti.
(28)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování jím stanovených opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Společná ustanovení
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví úkoly Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), rozsah podpory, kterou poskytuje v souvislosti s cílem Investice pro růst a zaměstnanost a cílem Evropská územní spolupráce, a zvláštní ustanovení ohledně podpory z EFRR v souvislosti s cílem Investice pro růst a zaměstnanost.
Článek 2
Úkoly EFRR
EFRR přispívá k financování podpory zaměřené na posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti tím, že vyrovnává zásadní regionální rozdíly v Unii podporou udržitelného rozvoje a strukturálních změn regionálních ekonomik, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí a zaostávajících regionů.
Článek 3
Rozsah podpory z EFRR
1. S cílem přispět k investičním prioritám stanoveným v článku 5 EFRR podporuje tyto činnosti:
a)
produktivní investice, které přispívají k tvorbě a ochraně udržitelných pracovních míst, prostřednictvím přímé podpory investic pro malé a střední podniky;
b)
produktivní investice, bez ohledu na velikost dotyčného podniku, které přispívají k investičním prioritám stanoveným v čl. 5 bodech 1 a 4, a pokud se tato investice týká spolupráce mezi velkými podniky a malými a středními podniky, stanoveným v čl. 5 bodu. 2;
c)
investice do infrastruktury poskytující občanům základní služby v oblastech energetiky, životního prostředí, dopravy a IKT;
d)
investice do sociální, zdravotnické, výzkumné, inovační, podnikové a vzdělávací infrastruktury;
e)
investice do rozvoje vnitřního potenciálu prostřednictvím fixních investic do zařízení a infrastruktury v malém měřítku; včetně infrastruktury v oblasti kultury a udržitelného cestovního ruchu v malém měřítku, služeb pro podniky, podpory výzkumných a inovačních subjektů a investic do technologií a aplikovaného výzkumu v podnicích;
f)
vytváření sítí, spolupráci a výměnu zkušeností mezi příslušnými regionálními, místními, městskými a jinými orgány veřejné správy, hospodářskými a sociálními partnery a příslušnými subjekty zastupujícími občanskou společnost uvedenými v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, studie, přípravné akce a budování kapacit.
2. V rámci cíle Evropská územní spolupráce může EFRR rovněž podporovat sdílení zařízení a lidských zdrojů a všechny druhy přeshraniční infrastruktury ve všech regionech.
3. EFRR nepodporuje:
a)
vyřazování jaderných elektráren z provozu nebo jejich výstavbu;
b)
investice, jejichž cílem je snižování emisí skleníkových plynů pocházejících z činností, které jsou uvedené v příloze I směrnice 2003/87/ES;
c)
výrobu, zpracování a uvádění tabáku a tabákových výrobků na trh;
d)
podniky v obtížích podle definice v předpisech Unie pro státní podporu;
e)
investice do letištní infrastruktury, které nesouvisí s ochranou životního prostředí nebo nejsou doprovázeny investicemi potřebnými k omezení či snížení jejich negativního dopadu na životní prostředí.
Článek 4
Tematické zaměření
1. Tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013 a související investiční priority stanovené v článku 5 tohoto nařízení, na něž může EFRR přispívat v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost, se zaměřují takto:
a)
ve více rozvinutých regionech:
i)
nejméně 80 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na dva nebo více tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013; a
ii)
nejméně 20 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
v přechodových regionech:
i)
nejméně 60 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na dva nebo více tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013; a
ii)
nejméně 15 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
v méně rozvinutých regionech:
i)
nejméně 50 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na dva nebo více tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013; a
ii)
nejméně 12 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Pro účely tohoto článku se regiony, jejichž HDP na obyvatele, používaný jako kritérium způsobilosti v programovém období 2007-2013, byl nižší než 75 % průměrného HDP v EU-25 v referenčním období, a regiony, které měly v programovém období 2007-2013 status postupně vyřazovaných regionů, avšak v programovém období 2014-2020 jsou způsobilé v rámci kategorie více rozvinutých regionů podle čl. 90 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, považují za přechodové regiony.
Pro účely tohoto článku se všechny regiony na úrovni NUTS 2, které sestávají pouze z ostrovních členských států nebo ostrovů, které jsou součástí členských států přijímajících podporu z Fondu soudržnosti, a všechny nejvzdálenějšími regiony považují za méně rozvinuté regiony.
2. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku může být minimální podíl přidělený z EFRR pro některou kategorii regionů nižší než podíl stanovený v uvedeném odstavci, pokud je toto snížení vyváženo zvýšením podílu přiděleného pro jinou kategorii regionů. Výsledná částka na vnitrostátní úrovni pro všechny kategorie regionů pro tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1300/2013 a pro tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 tedy nesmí být nižší než částka na vnitrostátní úrovni vyplývající z uplatnění minimálních podílů EFRR stanovených v odstavci 1 tohoto článku.
3. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku mohou být prostředky Fondu soudržnosti přidělené na podporu investičních priorit stanovených v čl. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1300/2013 započítány jako součást minimálních podílů stanovených v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) bodu ii), písm. b) bodu ii) a písm. c) bodu ii) tohoto článku. V tomto případě se podíl uvedený v odst. 1 prvním pododstavci písm. c) bodu ii) tohoto článku navýší na 15 %. Tyto prostředky mohou být případně rozděleny v poměrné výši mezi různé kategorie regionů podle jejich poměrného podílu na celkovém počtu obyvatel daného členského státu.
Článek 5
Investiční priority
V souladu s rozvojovými potřebami a růstovým potenciálem uvedenými v čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1303 /2013 a vymezenými v dohodě o partnerství podporuje EFRR následující investiční priority v rámci tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci uvedeného nařízení:
1)
posilování výzkumu, technologického rozvoje a inovací:
a)
posilováním výzkumné a inovační infrastruktury a kapacit pro rozvoj vynikající úrovně výzkumu a inovací a podporou odborných středisek, zejména těch, jež jsou předmětem celoevropského zájmu;
b)
podporou podnikových investic do výzkumu a inovací a vytvářením vazeb a součinnosti mezi podniky, středisky výzkumu a vývoje a odvětvím vysokoškolského vzdělávání, zejména podporou investic v oblasti vývoje produktů a služeb, přenosu technologií, sociálních inovací, ekologických inovací, aplikací veřejných služeb, stimulace poptávky, vytváření sítí, klastrů a otevřených inovací prostřednictvím inteligentní specializace a podporou technického a aplikovaného výzkumu, pilotních linek, opatření k včasnému ověřování produktů, schopností vyspělé výroby a prvovýroby, zejména v oblasti klíčových technologií a šíření technologií pro všeobecné použití;
2)
zlepšení přístupu k IKT, využití a kvality IKT:
a)
rozšiřováním širokopásmového připojení a zavádění vysokorychlostních sítí a podporou zavádění vznikajících technologií a sítí pro digitální hospodářství;
b)
vyvíjením produktů a služeb v oblasti IKT, elektronickým obchodem a zvyšováním poptávky po IKT;
c)
posilováním aplikací v oblasti IKT určených pro elektronickou veřejnou správu, elektronické učení, začlenění do informační společnosti, elektronickou kulturu a elektronické zdravotnictví;
3)
zvyšování konkurenceschopnosti malých a středních podniků:
a)
podporou podnikání, zejména usnadněním hospodářského využívání nových myšlenek a podporou zakládání nových firem, mimo jiné prostřednictvím podnikatelských inkubátorů;
b)
vyvíjením a prováděním nových obchodních modelů pro malé a střední podniky, zejména pro oblast mezinárodního obchodu;
(c)
podporou vytváření a rozšiřování pokročilých kapacit pro rozvoj produktů a služeb;
(d)
podporou schopnosti malých a středních podniků růst na regionálním, vnitrostátním a mezinárodním trhu a angažovat se v procesu inovací;
4)
podpora posunu směrem k nízkouhlíkovému hospodářství ve všech odvětvích:
a)
podporou výroby a distribuce energie pocházející z obnovitelných zdrojů;
b)
podporou energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů v podnicích;
c)
podporou energetické účinnosti, inteligentních systémů hospodaření s energií a využívání energie z obnovitelných zdrojů ve veřejných infrastrukturách, mimo jiné ve veřejných budovách a v oblasti bydlení;
d)
rozvojem a zaváděním inteligentních distribučních soustav, jež fungují na hladině nízkého a středního napětí;
e)
podporou nízkouhlíkových strategií pro všechny typy oblastí, zejména městské oblasti, včetně podpory udržitelné městské multimodální mobility a příslušných adaptačních opatření pro zmírnění změny klimatu;
f)
podporou výzkumu a inovací a zavádění nízkouhlíkových technologií;
g)
podporou využívání vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny na základě poptávky po užitečném teple;
5)
podporování přizpůsobení se změně klimatu, předcházení rizikům a jejich řízení:
a)
podporou investic na přizpůsobení se změně klimatu, včetně přístupů na základě ekosystémů;
b)
podporou investic zaměřených na řešení konkrétních rizik, zajištěním odolnosti vůči katastrofám a vývojem systémů krizového řízení;
6)
zachování a ochrana životního prostředí a podporování účinného využívání zdrojů:
a)
investicemi do odpadového hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
b)
investicemi do vodního hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
c)
zachováním, ochranou, propagací a rozvojem přírodního a kulturního dědictví;
d)
ochranou a obnovou biologické rozmanitosti a půdy a podporou ekosystémových služeb, včetně prostřednictvím sítě Natura 2000 a ekologických infrastruktur;
e)
přijímáním opatření ke zlepšování městského prostředí, revitalizaci měst, regeneraci a dekontaminaci dříve zastavěných území (brownfields) (včetně bývalých vojenských oblastí), snížení znečištění ovzduší a podporou opatření ke snížení hluku;
f)
podporou inovačních technologií s cílem zlepšit ochranu životního prostředí a účinnost zdrojů v odpadovém hospodářství, vodním hospodářství, pokud jde o půdu nebo s cílem snížit znečištění ovzduší;
g)
podporou transformace průmyslu na zdrojově účinné hospodářství, podporou ekologického růstu, ekologických inovací a řízení dopadu činnosti na životní prostředí ve veřejném i soukromém sektoru;
7)
podpora udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách:
a)
podporou multimodálního jednotného evropského dopravního prostoru prostřednictvím investic do sítě TEN-T;
b)
zvyšováním regionální mobility prostřednictvím připojení sekundárních a terciárních uzlů k infrastruktuře sítě TEN-T, včetně multimodálních uzlů;
c)
rozvojem a zlepšováním dopravních systémů šetrných k životnímu prostředí, včetně systémů s nízkou hlučností, a nízkouhlíkových dopravních systémů, včetně vnitrozemské a námořní lodní dopravy, přístavů, multimodálních spojů a letištní infrastruktury s cílem podporovat udržitelnou regionální a místní mobilitu;
d)
rozvojem a obnovou komplexních, kvalitních a interoperabilních železničních systémů a podporou opatření na snižování hluku;
e)
zvyšováním energetické účinnosti a zabezpečení dodávek prostřednictvím rozvoje inteligentních systémů pro distribuci, skladování a přenos energie a prostřednictvím integrace distribuované výroby z obnovitelných zdrojů;
8)
podpora udržitelné a kvalitní zaměstnanosti a podpora mobility pracovních sil:
a)
podporou rozvoje podnikatelských inkubátorů a investiční podpory samostatně výdělečné činnosti, mikropodniků a zakládání podniků;
b)
podporou růstu podporujícího zaměstnanost rozvojem vnitřního potenciálu jako součásti územní strategie pro konkrétní oblasti, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí a zlepšení dostupnosti a rozvoje zvláštních přírodních a kulturních zdrojů;
c)
podporou iniciativ místního rozvoje a podporou subjektů poskytujících místní služby zaměřené na vznik pracovních míst, pokud tato opatření nespadají do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (10);
d)
investováním do infrastruktury pro služby zaměstnanosti;
9)
podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a veškeré diskriminaci:
a)
investicemi do zdravotnické a sociální infrastruktury, které přispívají k celostátnímu, regionálnímu a místnímu rozvoji, snižováním nerovností, pokud jde o zdravotní stav, podporou sociálního začlenění díky lepšímu přístupu k sociálním, kulturním a rekreačním službám a přechodem od institucionálních ke komunitním službám;
b)
poskytováním podpory materiální, hospodářské a sociální obnově zanedbaných komunit v městských a venkovských oblastech;
c)
poskytováním podpory sociálním podnikům
d)
prováděním investic v rámci komunitně vedených strategií místního rozvoje;
10)
investicemi do vzdělávání, odborného vzdělávání a odborné přípravy pro získání dovedností a do celoživotního učení rozvíjením infrastruktury pro vzdělávání a odbornou přípravu;
11)
zvyšováním institucionální kapacity orgánů veřejné správy a zúčastněných subjektů a zlepšováním účinnosti veřejné správy prostřednictvím opatření pro posilování institucionální kapacity a účinnosti veřejné správy a veřejných služeb souvisejících s prováděním EFRR, jež přispívají k realizaci opatření podporovaných z ESF v oblasti institucionální kapacity a účinnosti veřejné správy.
Článek 6
Ukazatele pro cíl Investice pro růst a zaměstnanost
1. Společné ukazatele výstupů stanovené v příloze I tohoto nařízení, ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a případně ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4, čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) a písm. c) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro společné ukazatele výstupů a ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se stanoví výchozí hodnota na nule. Kumulované kvantifikované cílové hodnoty uvedených ukazatelů se stanoví pro rok 2023.
3. Pro ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy, které se týkají investičních priorit, se stanoví výchozí hodnoty na základě posledních dostupných údajů a cílové hodnoty se stanoví pro rok 2023. Cílové hodnoty mohou být vyjádřeny kvantitativně nebo kvalitativně.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů uvedeného v příloze I s cílem provádět v odůvodněných případech úpravy k zajištění účinného posouzení pokroku v provádění operačního programu.
KAPITOLA II
Zvláštní ustanovení o zacházení v případech zvláštní povahy území
Článek 7
Udržitelný rozvoj měst
1. EFRR podporuje v rámci operačních programů udržitelný rozvoj měst prostřednictvím strategií, které stanoví integrovaná opatření k řešení hospodářských, environmentálních, klimatických, demografických a sociálních problémů, s nimiž se městské oblasti potýkají, s ohledem na potřebu podporovat vazby mezi městy a venkovem.
2. Udržitelný rozvoj měst se uskutečňuje prostřednictvím integrovaných územních investic podle článku 36 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo prostřednictvím zvláštního operačního programu, nebo prostřednictvím zvláštní prioritní osy podle čl. 96 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Každý členský stát s ohledem na svou konkrétní územní situaci vypracuje v rámci své dohody o partnerství zásady pro výběr městských oblastí, v nichž mají být realizována integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, a orientační příděl podpory na uvedená opatření na vnitrostátní úrovni.
4. Nejméně 5 % z prostředků EFRR přidělovaných na vnitrostátní úrovni v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost se přidělí na integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, přičemž města, subregionální nebo místní orgány odpovědné za provádění udržitelných městských strategií (dále jen „městské orgány“) odpovídají za úkoly týkající se přinejmenším výběru operací v souladu s čl. 123 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013, popřípadě v souladu s čl. 123 odst. 7 uvedeného nařízení. Orientační částka pro účely odstavce 2 tohoto článku se stanoví v daném operačním programu nebo programech.
5. Řídicí orgán určí po konzultaci s městským orgánem rozsah úkolů, jež mají provádět městské orgány, týkajících se řízení integrovaných opatření pro udržitelný rozvoj měst. Řídicí orgán musí své rozhodnutí formálně písemně zaznamenat. Řídicí orgán si může ponechat právo provést před schválením závěrečné ověření způsobilosti operací.
Článek 8
Inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst
1. Z podnětu Komise může EFRR podporovat inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst v souladu s čl. 92 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013. Mezi taková opatření patří studie a pilotní projekty za účelem určování nebo testování nových řešení problémů týkajících se udržitelného rozvoje měst, které jsou důležité na úrovni Unie. Komise podněcuje zapojení relevantních partnerů uvedených v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 do přípravy a provádění inovačních opatření.
2. Odchylně od článku 4 tohoto nařízení lze v rámci inovačních opatření podporovat všechny činnosti potřebné k dosažení tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013 a odpovídajících investičních priorit stanovených v článku 5 tohoto nařízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14, jimiž se stanoví podrobná pravidla týkající se zásad pro výběr a řízení inovačních opatření, která jsou předmětem podpory EFRR v souladu s tímto nařízením.
Článek 9
Síť pro rozvoj měst
1. V souladu s článkem 58 nařízení (EU) č. 1303/2013 zřídí Komise síť pro rozvoj měst za účelem podpory budování kapacit, vytváření sítí mezi městy a výměny zkušeností na úrovni Unie mezi městskými orgány odpovědnými za provádění strategií udržitelného rozvoje měst v souladu s čl. 7 odst. 4 a 5 tohoto nařízení a orgány odpovědnými za inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst v souladu s článkem 8 tohoto nařízení.
2. Činnosti sítě pro rozvoj měst doplňují činnosti prováděné v rámci spolupráce mezi regiony podle čl. 2 odst. 3 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (11).
Článek 10
Oblasti znevýhodněné přírodními nebo demografickými podmínkami
V operačních programech spolufinancovaných z EFRR v oblastech, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami uvedenými v čl. 121 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013, se zvláštní pozornost věnuje řešení specifických obtíží těchto oblastí.
Článek 11
Nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva
Článek 4 se nepoužije na zvláštní dodatečný příděl pro nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva. Tento příděl se vyčlení na tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3, 4 a 7 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 12
Nejvzdálenější regiony
1. Článek 4 se nepoužije na zvláštní dodatečný příděl pro nejvzdálenější regiony. Tento příděl se použije na kompenzaci dodatečných nákladů souvisejících se zvláštními charakteristikami a omezeními uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU a vynaložených v nejvzdálenějších regionech na podporu:
a)
tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
služeb nákladní dopravy a na podporu zavádění dopravních služeb;
c)
činností souvisejících s omezeními při skladování, nadměrnou velikostí a údržbou výrobních nástrojů a nedostatkem lidského kapitálu na místním trhu práce.
2. Zvláštní dodatečný příděl uvedený v odstavci 1 lze rovněž použít na pomoc při financování operační pomoci a výdajů ke krytí závazků a smluv na veřejné služby v nejvzdálenějších regionech.
3. Částka, na kterou se vztahuje míra spolufinancování, je úměrná dodatečným nákladům uvedeným v odstavci 1 vynaloženým příjemcem pouze v případě operační pomoci a výdajů ke krytí závazků a smluv na veřejné služby, avšak v případě výdajů na investice může zahrnovat veškeré způsobilé výdaje.
4. Zvláštní dodatečný příděl uvedený v odstavci 1 tohoto článku se nepoužije k podpoře:
a)
operací týkajících se produktů uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU;
b)
příspěvku na přepravu osob povoleného podle čl. 107 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování EU;
c)
osvobození od daně a od placení příspěvků na sociální zabezpečení.
5. Odchylně od čl. 3 odst. 1 písm. a) a b) může EFRR podporovat produktivní investice v podnicích v nejvzdálenějších regionech, bez ohledu na velikost těchto podniků.
6. Článek 4 se nepoužije na část finančního krytí z EFRR přiděleného pro ostrov Mayotte coby nejvzdálenější region ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování EU a nejméně 50 % z této části EFRR se přidělí na tematické cíle uvedené v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3, 4 a 6 nařízení (EU) č. 1303 /2013.
KAPITOLA III
Závěrečná ustanovení
Článek 13
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1080/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž použijí na uvedenou pomoc nebo dotčené projekty i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Pro účely tohoto odstavce zahrnuje pomoc operační programy a velké projekty.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1080/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 14
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 6 odst. 4 a čl. 8 odst. 3 je svěřena Komisi od 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v čl. 6 odst. 4 a v čl. 8 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 4 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 15
Zrušení
Aniž je dotčen článek 13 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1080/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
Článek 16
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem 177 Smlouvy o fungování EU.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Čl. 12 odst. 6 se použije s účinkem od 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1301/2013,
annettu 17 päivänä joulukuuta 2013,
Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 178 ja 349 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 176 artiklassa määrätään, että Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tarkoituksena on myötävaikuttaa keskeisimmän alueellisen epätasapainon poistamiseen unionissa. Kyseisen artiklan sekä mainitun sopimuksen 174 artiklan toisen ja kolmannen kohdan mukaan EAKR:n tarkoituksena on vähentää eri alueiden välisiä kehityseroja ja muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä; näiden alueiden osalta erityistä huomiota kiinnitetään vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, sekä saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin.
(2)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (3) annetaan EAKR:lle, Euroopan sosiaalirahastolle (ESR), koheesiorahastolle, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastolle sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahastolle yhteiset säännökset.
(3)
Olisi annettava erityiset säännökset siitä, minkä tyyppisiä toimia EAKR:stä voidaan tukea, jotta edistetään asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 asetettujen temaattisten tavoitteiden mukaisia investointiprioriteetteja. Samanaikaisesti olisi määriteltävä EAKR:n soveltamisalan ulkopuoliset toimet ja niitä olisi selkeytettävä, myös niiden investointien osalta, joilla pyritään vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä, jotka aiheutuvat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (4) liitteessä I luetelluista toiminnoista. Liiallisen rahoituksen välttämiseksi tällaisten investointien ei olisi oltava oikeutettuja EAKR:n tukeen, koska ne saavat jo taloudellista tukea direktiivin 2003/87/EY soveltamisesta. Tämä tuen ulkopuolelle jättäminen ei saisi rajoittaa mahdollisuutta tukea EAKR:stä toimintoja, joita ei ole lueteltu direktiivin 2003/87/EY liitteessä I, vaikka samat talouden toimijat harjoittaisivat asianomaisia toimintoja, joita voivat olla kaukolämpöverkkojen energiatehokkuusinvestoinnit, älykkäät energian jakelu-, varastointi- ja siirtojärjestelmät ja ilman pilaantumisen vähentämistoimet, vaikka kasvihuonekaasupäästöjen väheneminen on yksi tällaisten toimintojen välillisistä vaikutuksista tai ne on lueteltu direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetussa kansallisessa suunnitelmassa.
(4)
On tarpeen määrittää, mitä muita toimia EAKR:stä voidaan tukea Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisesti.
(5)
EAKR:n tulisi osaltaan edistää älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävää unionin strategiaa ja varmistaa siten EAKR:n tuen entistä voimakkaampi keskittyminen unionin prioriteetteihin. EAKR:stä Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteeseen myönnetty tuki olisi keskitettävä tuettavasta alueluokasta riippuen tutkimukseen ja innovointiin, tieto- ja viestintäteknologiaan, pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) ja vähähiilisen talouden edistämiseen. Tämä temaattinen keskittäminen olisi saatava aikaan kansallisella tasolla, samalla kun mahdollistetaan jousto toimenpideohjelmatasolla ja eri alueluokkien kesken. Temaattista keskittämistä olisi tarvittaessa mukautettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1300/2013 (5) tarkoitettujen ja vähähiiliseen talouteen siirtymiseen liittyvien investointiprioriteettien tukemiseen kohdennettujen koheesiorahaston varojen huomioon ottamiseksi. Temaattisen keskittämisen asteen määrittämisessä olisi otettava huomioon alueen kehitystaso, soveltuvin osin koheesiorahaston rahoitusosuus sekä sellaisten alueiden erityistarpeet, joiden tukikelpoisuusperusteena käytetty bruttokansantuote asukasta kohden oli ohjelmakaudella 2007-2013 alle 75 prosenttia EU-25-maiden keskimääräisestä bruttokansantuotteesta viiteajanjaksolla, alueet, joille on myönnetty ohjelmakaudelle 2007-2013 phasing out -asema ja tietyt NUTS 2-alueet, jotka koostuvat yksinomaan saarijäsenvaltioista tai saarista.
(6)
Investointiprioriteetin ”yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen” mukaisella EAKR:n tuella olisi voitava edistää kaikkien tässä asetuksessa tarkoitettujen temaattisten tavoitteiden saavuttamista.
(7)
Jotta voidaan ottaa huomioon EAKR:n erityistarpeet sekä älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävä unionin strategia, on tarpeen määrittää kunkin asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 säädetyn temaattisen tavoitteen osalta 'investointiprioriteetteina' toimet, jotka toteutetaan nimenomaisesti EAKR:stä. Näissä investointiprioriteeteissa olisi vahvistettava yksityiskohtaiset tavoitteet, jotka eivät ole toisiaan poissulkevia ja joiden saavuttamiseen EAKR osaltaan vaikuttaa. Tällaisten investointiprioriteettien olisi muodostettava perusta sellaisten ohjelmakohtaisten erityistavoitteiden määrittelylle, joissa otetaan huomioon ohjelma-alueen tarpeet ja ominaispiirteet.
(8)
On tarpeen edistää innovointia ja pk-yritysten kehittämistä eurooppalaisiin ja alueellisiin haasteisiin liittyvillä kasvualoilla, joita ovat esimerkiksi luova ala ja kulttuuriala, uusiin yhteiskunnallisiin tarpeisiin vastaavat innovatiiviset palvelut tai tuotteet ja palvelut, jotka liittyvät ikääntyvään väestöön, hoiva-alaan, terveydenhuoltoon, ekoinnovointiin, vähähiiliseen talouteen ja resurssitehokkuuteen.
(9)
Kokonaan tai osittain unionin talousarviosta rahoitetuista investoinneista tutkimukseen ja innovointiin saatavan lisäarvon optimoimiseksi pyritään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaisesti synergioihin erityisesti EAKR:n sekä tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman - Horisontti 2020 - toiminnassa, ottaen kuitenkin huomioon niiden erilliset tavoitteet.
(10)
On tärkeää varmistaa, että alueellisen, rajat ylittävän ja valtioiden välisen tason erityisriskit otetaan huomioon, kun edistetään riskinhallintainvestointeja.
(11)
Jotta kestävää matkailua, kulttuuria ja luonnonperintöä tukevilla toimilla voidaan mahdollisimman hyvin tukea työllisyyttä edistävän kasvun tavoitetta, toimien olisi oltava osa tiettyjä alueita koskevaa alueellista strategiaa, mukaan luettuna taantuvien teollisuusalueiden uudistaminen. Tällaisten toimien tukemisella olisi myös osaltaan edistettävä tavoitteina olevia innovointia sekä tieto- ja viestintäteknologian käyttöä, tuettava pk-yrityksiä sekä edistettävä ympäristö- ja resurssitehokkuutta tai sosiaalista osallisuutta.
(12)
On tarpeen edistää terveellisiä, kestäviä ja turvallisia liikennemuotoja, jotta voidaan edistää kestävää alueellista tai paikallista liikkuvuutta tai vähentää ilman pilaantumista ja melusaastetta. EAKR:stä tuetuilla lentoasemien infrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla olisi edistettävä ympäristön kannalta kestävää lentoliikennettä muun muassa tehostettaessa alueellista liikkuvuutta kytkemällä sekundaariset ja tertiääriset solmukohdat Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) infrastruktuuriin, myös multimodaalisten solmukohtien kautta.
(13)
Jotta voidaan edistää osana älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävää unionin strategiaa asetettujen unionin energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista, EAKR:stä olisi tuettava investointeja, joilla edistetään jäsenvaltioiden energiatehokkuutta ja toimitusvarmuutta muun muassa kehittämällä älykkäitä energian jakelu-, varastointi- ja siirtojärjestelmiä, uusiutuvista lähteistä saatavan energian hajautetun tuotannon integrointi mukaan luettuna. Jotta jäsenvaltiot voivat täyttää toimitusvarmuutta koskevat vaatimuksensa tavalla, joka on yhteensopiva niiden älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän unionin strategian mukaisten tavoitteiden kanssa, jäsenvaltioiden olisi voitava investoida energiainfrastruktuureihin, jotka vastaavat niiden valitsemaa energiavalikoimaa.
(14)
Pk-yrityksillä, joihin voi kuulua yhteisötalouden yrityksiä, olisi ymmärrettävä tarkoitettavan asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 olevan määritelmän mukaisesti komission suosituksessa 2003/361/EY (6) tarkoitettuja mikroyrityksiä ja pieniä tai keskisuuria yrityksiä.
(15)
Jotta voidaan edistää sosiaalista osallistamista ja torjua köyhyyttä erityisesti marginalisoituneiden väestöryhmien keskuudessa, on tarpeen parantaa sosiaali-, kulttuuri- ja virkistyspalvelujen saatavuutta asettamalla käyttöön pienimuotoisia infrastruktuureja, joissa otetaan huomioon vammaisten ja vanhusten erityistarpeet.
(16)
Avohuollon palvelujen olisi katettava kaikki kotona ja perheessä tuotettavat palvelut, asumispalvelut ja muut avohuoltopalvelut, jotka tukevat kaikkien oikeutta elää yhteisössä yhdenvertaisin valinnanmahdollisuuksin ja joilla pyritään estämään eristäminen tai erottaminen yhteisöstä.
(17)
Joustavuuden lisäämiseksi ja hallinnollisen taakan keventämiseksi yhteisen täytäntöönpanon avulla olisi EAKR:n ja koheesiorahaston toisiaan vastaavien temaattisten tavoitteiden mukaiset investointiprioriteetit yhtenäistettävä.
(18)
Tämän asetuksen liitteessä olisi esitettävä yhteiset tuotosindikaattorit, joilla arvioidaan ohjelmien täytäntöönpanon kokonaisedistymistä unionin tasolla. Näiden indikaattorien olisi vastattava tämän asetuksen ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 asiaa koskevien säännösten mukaisesti tuettavaa investointiprioriteettia ja tuettavan toimenpiteen tyyppiä. Yhteisiä tuotosindikaattoreita olisi täydennettävä ohjelmakohtaisilla tulosindikaattoreilla ja soveltuvin osin ohjelmakohtaisilla tuotosindikaattoreilla.
(19)
Kaupunkialueiden kestävän kehityksen turvaamiseksi katsotaan tarpeelliseksi tukea yhdennettyjä toimenpiteitä, joilla vastataan taloudellisiin sekä ympäristöön, ilmastoon ja väestörakenteeseen liittyviin ja sosiaalisiin haasteisiin kaupunkialueilla, mukaan lukien toiminnalliset kaupunkialueet, samalla kun otetaan huomioon tarve edistää kaupunki- ja maaseutualueiden välisiä yhteyksiä. Periaatteet, joiden perusteella valitaan kaupunkialueet, joilla on määrä toteuttaa niiden kestävää kehitystä tukevia yhdennettyjä toimenpiteitä, ja näitä toimenpiteitä koskevat alustavat määrät olisi vahvistettava kumppanuussopimuksessa siten, että vähintään viisi prosenttia EAKR:n varoista kohdennetaan tähän tarkoitukseen kansallisella tasolla. Hallintoviranomaisen olisi kaupunkiviranomaisia kuultuaan päätettävä näille mahdollisesti delegoitavien tehtävien laajuudesta.
(20)
EAKR:stä olisi tuettava kaupunkialueiden kestävän kehityksen alan innovatiivisia toimenpiteitä, jotta voidaan määrittää tai testata uusia ratkaisuja, joilla voidaan käsitellä kaupunkialueiden kestävään kehitykseen liittyviä kysymyksiä ja joilla on merkitystä unionin tasolla.
(21)
On tarpeen perustaa unionin tasolla kaupunkialueiden kehittämisverkosto, jotta voidaan lujittaa kaupunkialueiden kestävän kehityksen alan valmiuksien parantamista, verkostoitumista ja kokemusten vaihtoa kaupunkialueiden kestävää kehitystä koskevista strategioista ja innovatiivisista toimenpiteistä vastaavien ohjelmien ja elinten kesken ja jotta täydennetään olemassa olevia ohjelmia ja elimiä.
(22)
EAKR:n toimissa olisi puututtava ongelmiin, joita vuoden 1994 liittymisasiakirjassa olevassa, tavoitetta 6 koskevista rakennerahastoihin liittyvistä erityismääräyksistä Suomessa ja Ruotsissa tehdyssä pöytäkirjassa nro 6 tarkoitetuilla erittäin harvaan asutuilla alueilla on markkinoille pääsyssä, ja myös ongelmiin, joita alueiden syrjäisyys suurilta markkinoilta aiheuttaa. EAKR:n toimilla olisi myös puututtava sellaisten tiettyjen saarten, raja-alueiden, vuoristoalueiden ja harvaan asuttujen alueiden erityisongelmiin, joiden maantieteellinen sijainti hidastaa niiden kehitystä, jotta voidaan tukea näiden alueiden kestävää kehitystä.
(23)
Syrjäisimpiin alueisiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota hyväksymällä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan mukaisia toimenpiteitä EAKR:n tuen soveltamisalan ulottamiseksi poikkeuksellisesti sellaisen toimintatuen rahoitukseen, joka on tarkoitettu tasoittamaan lisäkustannuksia, jotka johtuvat näiden alueiden erityisestä taloudellisesta ja sosiaalisesta tilanteesta, jota vaikeuttavat mainitun sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuista tekijöistä johtuvat haitat eli syrjäinen sijainti, saaristoluonne, pieni koko, vaikea pinnanmuodostus ja ilmasto sekä taloudellinen riippuvuus muutamista harvoista tuotteista. Näiden tekijöiden pysyvyys ja yhteisvaikutukset haittaavat vakavasti näiden alueiden kehitystä. Jäsenvaltioiden tässä yhteydessä myöntämä toimintatuki on vapautettu mainitun sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätystä ilmoitusvelvollisuudesta, jos se tuen myöntämisen ajankohtana täyttää sellaisessa asetuksessa säädetyt ehdot, joka koskee tiettyjen tukimuotojen toteamista sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti ja joka annetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (7) nojalla.
(24)
Eurooppa-neuvoston 7 ja 8 päivänä helmikuuta 2013 hyväksymien päätelmien mukaisesti ja ottaen huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuja syrjäisimpiä alueita koskevat mainitussa sopimuksessa määrätyt erityiset tavoitteet, Mayotten asemaa on muutettu Eurooppa-neuvoston päätöksen 2012/419/EU (8) seurauksena siten, että siitä tulee uusi syrjäisin alue 1 päivästä tammikuuta 2014. Jotta voidaan helpottaa ja edistää Mayotten infrastruktuurin kohdennettua ja nopeaa kehitystä, Mayotten kokonaismäärärahojen EAKR-osuudesta olisi voitava poikkeuksellisesti osoittaa vähintään 50 prosenttia viiteen asetuksessa (EU) No 1303/2013 säädetyistä temaattisista tavoitteista.
(25)
Tämän asetuksen täydentämiseksi tietyillä, muilla kuin keskeisillä osilla komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat innovatiivisten toimenpiteiden valinta- ja hallinnointiperusteita koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. Komissiolle olisi myös siirrettävä tällainen valta tämän asetuksen liitteen I muutosten osalta, silloin kun tämä on perusteltua, jotta varmistetaan toimenpideohjelmien täytäntöönpanon edistymisen tehokas arviointi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(26)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen vähentämällä keskeisintä alueellista epätasapainoa unionissa, vaan se voidaan eri alueiden välisten kehityserojen sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyden sekä jäsenvaltioiden ja alueiden rahoitusvarojen rajallisuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(27)
Tällä asetuksella korvataan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1080/2006 (9). Asetus (EY) N:o 1080/2006 olisi näin ollen selvyyden vuoksi kumottava. Tämä asetus ei kuitenkaan saisi vaikuttaa sellaisen tuen jatkamiseen tai muuttamiseen, jonka komissio on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1080/2006 tai muun, 31 päivänä joulukuuta 2013 asianomaiseen tukeen sovellettavan lainsäädännön perusteella. Mainittua asetusta ja muuta tuollaista sovellettavaa lainsäädäntöä olisi siten sovellettava edelleen 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen kyseiseen tukeen tai kyseisiin hankkeisiin niiden päättymiseen saakka. Asetuksen (EY) N:o 1080/2006 mukaisesti tehtyjen tai hyväksyttyjen tukihakemusten olisi pysyttävä voimassa.
(28)
Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
Yhteiset säännökset
1 artikla
Kohde
Tässä asetuksessa vahvistetaan Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tehtävät, siitä Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen osalta annettavan tuen laajuus sekä erityissäännökset, jotka koskevat Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteeseen suunnattavaa EAKR:n tukea.
2 artikla
EAKR:n tehtävät
EAKR osallistuu sellaisen rahoitustuen antamiseen, jolla pyritään lujittamaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta vähentämällä keskeisintä alueellista epätasapainoa unionissa alueellisten talouksien kestävän kehittämisen ja rakenteellisen mukauttamisen avulla, mukaan lukien taantuvien teollisuusalueiden ja kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden uudistaminen.
3 artikla
EAKR:n tuen laajuus
1. EAKR:stä tuetaan seuraavia toimia 5 artiklassa säädettyjen investointiprioriteettien edistämiseksi:
a)
tuotannolliset investoinnit, jotka edistävät kestävien työpaikkojen luomista ja säilyttämistä, suorilla investointituilla pk-yrityksille;
b)
tuotannolliset investoinnit, asianomaisen yrityksen koosta riippumatta, jotka edistävät 5 artiklan 1 ja 4 alakohdassa säädettyjä investointiprioriteetteja ja, jos asianomainen investointi sisältää suurten yritysten ja pk-yritysten välistä yhteistyötä, 5 artiklan 2 alakohdassa säädettyjä investointiprioriteetteja;
c)
infrastruktuuri-investoinnit, joiden ansiosta pystytään tarjoamaan kansalaisille peruspalveluja energian, ympäristön, liikenteen sekä tieto- ja viestintäteknologian aloilla;
d)
investoinnit sosiaali-, terveydenhuolto-, tutkimus-, innovointi-, liiketoiminta- ja koulutusalojen infrastruktuuriin;
e)
investoinnit alueiden omien mahdollisuuksien kehittämiseen kiinteillä investoinneilla laitteisiin ja tarvikkeisiin sekä pienimuotoiseen infrastruktuuriin, mukaan lukien pienimuotoiset kulttuurin ja kestävän matkailun infrastruktuurit, yrityspalvelut, tutkimus- ja innovointitahoille tarjottava tuki sekä investoinnit teknologiaan ja soveltavaan tutkimukseen yrityksissä;
f)
verkostoituminen, yhteistyö ja kokemusten vaihto toimivaltaisten alue-, paikallis- ja kaupunkiviranomaisten ja muiden viranomaisten, talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten sekä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kansalaisyhteiskuntaa edustavien asiaankuuluvien elinten välillä, tutkimukset, valmistelutoimet ja valmiuksien parantaminen.
2. EAKR:stä voidaan Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen puitteissa tukea myös rajat ylittävää tilojen ja henkilöresurssien sekä kaikentyyppisen infrastruktuurin yhteiskäyttöä kaikilla alueilla.
3. EAKR:stä ei tueta
a)
ydinvoimaloiden käytöstä poistoa tai rakentamista;
b)
investointeja direktiivin 2003/87/EY liitteessä I luetelluista toiminnoista aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi;
c)
tupakan ja tupakkatuotteiden valmistusta, jalostusta ja markkinointia;
d)
vaikeuksissa olevia yrityksiä sellaisina kuin ne on määritelty unionin valtiontukisäännöissä;
e)
investointeja lentoasemien infrastruktuuriin, elleivät ne liity ympäristönsuojeluun tai ellei niiden yhteydessä tehdä investointeja, jotka ovat tarpeen kielteisten ympäristövaikutusten lieventämiseksi tai vähentämiseksi.
4 artikla
Temaattinen keskittäminen
1. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisessä kohdassa asetetuissa temaattisissa tavoitteissa ja tämän asetuksen 5 artiklassa säädetyissä vastaavissa investointiprioriteeteissa, joihin EAKR voi osallistua Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen puitteissa, keskitytään seuraaviin:
a)
kehittyneemmillä alueilla:
i)
vähintään 80 prosenttia EAKR:n kansallisen tason kokonaismäärärahoista on kohdennettava kahteen tai useampaan temaattiseen tavoitteeseen, jotka on asetettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1, 2, 3 ja 4 alakohdassa; ja
ii)
vähintään 20 prosenttia EAKR:n kansallisen tason kokonaismäärärahoista on kohdennettava temaattiseen tavoitteeseen, joka on asetettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 4 alakohdassa;
b)
siirtymäalueilla:
i)
vähintään 60 prosenttia EAKR:n kansallisen tason kokonaismäärärahoista on kohdennettava kahteen tai useampaan temaattiseen tavoitteeseen, jotka on asetettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1, 2, 3 ja 4 alakohdassa; ja
ii)
vähintään 15 prosenttia EAKR:n kansallisen tason kokonaismäärärahoista on kohdennettava temaattiseen tavoitteeseen, joka on asetettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 4 alakohdassa;
c)
vähemmän kehittyneillä alueilla:
i)
vähintään 50 prosenttia EAKR:n kansallisen tason kokonaismäärärahoista on kohdennettava kahteen tai useampaan temaattiseen tavoitteeseen, jotka on asetettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1, 2, 3 ja 4 alakohdassa; ja
ii)
vähintään 12 prosenttia EAKR:n kansallisen tason kokonaismäärärahoista on kohdennettava temaattiseen tavoitteeseen, joka on asetettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 4 alakohdassa.
Tämän artiklan soveltamiseksi siirtymäalueina pidetään alueita, joiden tukikelpoisuusperusteena käytetty bruttokansantuote asukasta kohden oli ohjelmakaudella 2007-2013 alle 75 prosenttia EU-25-maiden keskimääräisestä bruttokansantuotteesta viiteajanjaksolla, sekä alueita, joille on myönnetty ohjelmakaudelle 2007-2013 phasing out -asema mutta jotka ovat kelpoisia saamaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 90 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettujen kehittyneempien alueiden tukea ohjelmakaudella 2014-2020.
Tämän artiklan soveltamiseksi vähemmän kehittyneinä alueina pidetään kaikkia NUTS 2 -alueita, jotka koostuvat yksinomaan saarijäsenvaltioista tai koheesiorahastolta tukea saavissa jäsenvaltioissa sijaitsevista saarista ja ovat syrjäisimpiä alueita.
2. Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, EAKR:n tiettyyn alueluokkaan kohdistettava vähimmäisosuus voi olla mainitussa kohdassa säädettyä osuutta alempi, jos tällainen vähennys korvataan muille alueluokille kohdistettujen osuuksien lisäyksenä. Kansallisen tason kokonaismäärä, joka muodostuu kaikille alueluokille asetuksen (EU) N:o 1300/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1, 2, 3 ja 4 alakohdassa ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 4 alakohdassa asetettujen temaattisten tavoitteiden mukaisesti kohdennetuista määristä, ei siten saa olla pienempi kuin kansallisen tason kokonaismäärä, joka muodostuu tämän artiklan 1 kohdassa säädettyjen EAKR:n vähimmäisosuuksien soveltamisen tuloksena.
3. Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, asetuksen (EU) N:o 1300/2013 4 artiklan a alakohdassa säädettyjen investointiprioriteettien tukemiseen kohdennettujen koheesiorahaston varojen voidaan laskea sisältyvän tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan ii alakohdassa, b alakohdan ii alakohdassa ja c alakohdan ii alakohdassa mainittuihin vähimmäisosuuksiin. Tällöin tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu osuus on korotettava 15 prosenttiin. Tarvittaessa asianomaiset varat kohdennetaan eri alueluokille määräsuhteessa sen mukaisesti, mikä on kunkin alueluokan osuus asianomaisen jäsenvaltion koko väestömäärästä.
5 artikla
Investointiprioriteetit
EAKR:stä tuetaan seuraavia asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisessä kohdassa asetettujen temaattisten tavoitteiden mukaisia investointiprioriteetteja niiden kehittämistarpeiden ja kasvumahdollisuuksien perusteella, joita tarkoitetaan mainitun asetuksen 15 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja jotka on esitetty kumppanuussopimuksessa:
1)
tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin tehostaminen seuraavin keinoin:
a)
tutkimus- ja innovointi-infrastruktuurin ja tämän alan huippuosaamisen kehittämisvalmiuksien parantaminen sekä etenkin Euroopan laajuisia etuja tuottavien osaamiskeskusten edistäminen;
b)
yritysten tutkimukseen ja innovointiin tekemien investointien edistäminen, yritysten, tutkimus- ja kehittämiskeskusten sekä korkeakoulujen välisten yhteyksien ja synergioiden kehittäminen, erityisesti tuotteiden ja palveluiden kehittämiseen tehtävien investointien edistäminen, teknologian siirto, sosiaalinen innovointi, ekoinnovointi ja julkisten palveluiden sovellukset, kysynnän tukeminen, verkostoituminen, klusterit ja avoin innovointi älykkään erikoistumisen avulla, sekä teknologisen ja soveltavan tutkimuksen, kokeilutuotantolinjojen, tuotteiden varhaisen validoinnin, edistyneiden tuotantotekniikoiden ja ensituotannon tukeminen, erityisesti kehitystä vauhdittavien avainteknologioiden alalla ja yleiskäyttöisten teknologioiden levittämisen alalla;
2)
tieto- ja viestintäteknologian käyttömahdollisuuksien, käytön ja laadun parantaminen seuraavin keinoin:
a)
laajakaistan käytön laajentaminen ja nopeiden verkkojen käyttöönotto sekä digitaalisen talouden uuden teknologian ja verkkojen käyttöönoton tukeminen;
b)
tieto- ja viestintäteknologian tuotteiden ja palveluiden sekä verkkokaupan kehittäminen sekä tieto- ja viestintäteknologian kysynnän lisääminen;
c)
sähköisiin viranomaispalveluihin, verkko-opetukseen, tietoyhteiskuntaan osallistumiseen sekä sähköisiin kulttuuri- ja terveydenhoitopalveluihin liittyvien tieto- ja viestintäteknologian sovellusten parantaminen;
3)
pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen seuraavin keinoin:
a)
yrittäjyyden edistäminen erityisesti helpottamalla uusien ideoiden taloudellista hyödyntämistä ja tukemalla uusien yritysten perustamista muun muassa yrityshautomoiden avulla;
b)
uusien liiketoimintamallien luominen ja käyttöönotto pk-yrityksissä etenkin niiden kansainvälistymisen osalta;
c)
tuotteiden ja palvelujen hyvien kehittämisedellytysten luomisen ja laajentamisen tukeminen;
d)
pk-yritysten tukeminen siten, että ne voivat kasvaa alueellisilla, kansallisilla ja kansainvälisillä markkinoilla sekä osallistua innovointiprosesseihin;
4)
vähähiiliseen talouteen siirtymisen tukeminen kaikilla aloilla seuraavin keinoin:
a)
uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotannon ja jakelun edistäminen;
b)
yritysten energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian käytön edistäminen;
c)
energiatehokkuuden, älykkään energianhallinnan ja uusiutuvien energiamuotojen käytön tukeminen julkisissa infrastruktuureissa, myös julkisissa rakennuksissa, ja asuntosektorilla;
d)
matala- ja keskijännitetasoilla toimivien älykkäiden energianjakelujärjestelmien kehittäminen ja toteuttaminen;
e)
kaikenlaisten alueiden, erityisesti kaupunkialueiden, vähähiilisten strategioiden edistäminen, mukaan lukien kestävän multimodaalisen kaupunkiliikenteen sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisen kannalta tärkeiden sopeutumistoimien edistäminen;
f)
vähähiilistä teknologiaa koskevan tutkimuksen ja innovoinnin sekä sen käyttöönoton edistäminen;
g)
hyötylämmön tarpeeseen perustuvan sähkön ja lämmön tehokkaan yhteistuotannon edistäminen;
5)
ilmastonmuutokseen sopeutumisen, riskien ehkäisemisen ja riskinhallinnan edistäminen seuraavin keinoin:
a)
ilmastonmuutokseen sopeutumiseen kohdennettujen investointien tukeminen, mukaan lukien ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat;
b)
erityisriskeihin varautumiseksi tehtävien investointien edistäminen, katastrofitilanteisiin liittyvän selviytymis- ja palautumiskyvyn varmistaminen ja katastrofien hallintajärjestelmien kehittäminen;
6)
ympäristön laadun säilyttäminen ja suojeleminen sekä luonnonvarojen käytön tehokkuuden parantaminen seuraavin keinoin:
a)
jätesektorin investoinnit, joiden tarkoituksena on täyttää unionin ympäristölainsäädännössä asetetut vaatimukset ja vastata nämä vaatimukset ylittäviin, jäsenvaltioiden osoittamiin investointitarpeisiin;
b)
vesisektorin investoinnit, joiden tarkoituksena on täyttää unionin ympäristölainsäädännössä asetetut vaatimukset ja vastata nämä vaatimukset ylittäviin, jäsenvaltioiden osoittamiin investointitarpeisiin;
c)
luonnon- ja kulttuuriperinnön säilyttäminen, suojeleminen, arvostuksen edistäminen ja kehittäminen;
d)
biologisen monimuotoisuuden ja maaperän suojeleminen ja palauttaminen sekä ekosysteemipalvelujen edistäminen, myös Natura 2000:n, ja vihreän infrastruktuurin avulla;
e)
sellaisten kaupunkiympäristön kehittämistoimien toteuttaminen, joiden tarkoituksena on kaupunkiympäristön parantaminen, kaupunkien elvyttäminen, ympäristövaurioalueiden kunnostaminen ja puhdistaminen saasteista (uudistettavat alueet mukaan luettuina), ilman pilaantumisen vähentäminen ja melua vähentävien toimenpiteiden edistäminen;
f)
innovatiivisen teknologian edistäminen ympäristönsuojelun ja resurssitehokkuuden parantamiseksi jäte- ja vesialalla sekä maaperän osalta tai ilmansaasteiden vähentämiseksi;
g)
teollisuuden tukeminen sen siirtyessä kohti resurssitehokasta taloutta sekä vihreän kasvun, ekoinnovoinnin ja ympäristötehokkuuden hallinnan edistäminen julkisella ja yksityisellä sektorilla;
7)
kestävän liikenteen edistäminen ja pullonkaulojen poistaminen tärkeimmistä liikenneverkkoinfrastruktuureista seuraavin keinoin:
a)
multimodaaliliikennettä koskevan yhtenäisen Euroopan liikennealueen tukeminen investoinneilla Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin (TEN-T);
b)
alueellisen liikkuvuuden parantaminen kytkemällä sekundääriset ja tertiääriset solmukohdat TEN-T-infrastruktuuriin, multimodaaliset solmukohdat mukaan luettuina;
c)
ympäristöystävällisten, myös hiljaisten, ja vähähiilisten liikennejärjestelmien kehittäminen ja parantaminen, mukaan lukien sisävesi- ja meriliikenne, satamat, multimodaaliyhteydet ja lentoasemien infrastruktuuri, kestävän alueellisen ja paikallisen liikkuvuuden edistämiseksi;
d)
kattavan, korkealaatuisen ja yhteentoimivan rautatiejärjestelmän kehittäminen ja kunnostaminen sekä melua vähentävien toimenpiteiden edistäminen;
e)
energiatehokkuuden ja toimitusvarmuuden parantaminen kehittämällä älykkäitä energian jakelu-, varastointi- ja siirtojärjestelmiä sekä integroimalla uusiutuvista lähteistä saatavan energian hajautettu tuotanto;
8)
kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen edistäminen ja työvoiman liikkuvuuden tukeminen seuraavin keinoin:
a)
yrityshautomoiden kehittämisen tukeminen ja investointituki itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymiselle, mikroyrityksille ja yritysten perustamiselle;
b)
työllisyyttä tukevan kasvun edistäminen kehittämällä alueiden omia mahdollisuuksia osana erityisalueita koskevaa alueellista strategiaa, mukaan luettuna taantuvien teollisuusalueiden uudistaminen sekä erityisten luonnon- ja kulttuuriresurssien hyödynnettävyyden parantaminen ja kehittäminen;
c)
paikallisten kehittämisaloitteiden tukeminen sekä lähipalveluja tuottaville rakenteille työpaikkojen luomiseksi annettava tuki, jos tällaiset toimet eivät kuulu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (10) soveltamisalaan;
d)
investoinnit työvoimapalveluiden infrastruktuuriin;
9)
sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden ja syrjinnän torjunta seuraavin keinoin:
a)
investoinnit sosiaali- ja terveydenhuollon infrastruktuuriin, joka vaikuttaa osaltaan kansalliseen, alueelliseen ja paikalliseen kehitykseen, terveyserojen vähentäminen, sosiaalisen osallisuuden edistäminen parantamalla sosiaali-, kulttuuri- ja virkistyspalvelujen saatavuutta sekä siirtymällä laitoshoidosta avohoidon palveluihin;
b)
heikossa asemassa oleville kaupunki- ja maaseutualueiden yhteisöille annettava tuki niiden fyysisen ja sosiaalisen toimintaympäristön ja talouden elvyttämistä varten;
c)
yhteiskunnallisille yrityksille annettava tuki;
d)
yhteisölähtöisten paikallisen kehittämisen strategioiden puitteissa toteutetut yritysinvestoinnit;
10)
investoinnit koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen, myös ammattitaidon hankkimiseen ja elinikäiseen oppimiseen kehittämällä koulutusinfrastruktuuria;
11)
viranomaisten ja sidosryhmien institutionaalisten valmiuksien parantaminen ja tehokkaan julkishallinnon edistäminen toimenpiteillä, joilla parannetaan EAKR:n täytäntöönpanoon liittyvien julkisten hallintojen ja palvelujen institutionaalisia valmiuksia ja tehokkuutta sekä tuetaan Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettuja toimia, joiden tarkoituksena on parantaa institutionaalisia valmiuksia ja julkishallinnon tehokkuutta.
6 artikla
Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen indikaattorit
1. Tämän asetuksen liitteessä I esitettyjä yhteisiä tuotosindikaattoreita, ohjelmakohtaisia tulosindikaattoreita ja tapauksen mukaan ohjelmakohtaisia tuotosindikaattoreita on käytettävä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 27 artiklan 4 kohdan, 96 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii ja iv alakohdan ja c alakohdan ii ja iv alakohdan mukaisesti.
2. Yhteisten ja ohjelmakohtaisten tuotosindikaattorien perustasona käytetään nollaa. Näiden indikaattorien kumulatiiviset määrälliset tavoitearvot asetetaan vuodelle 2023.
3. Investointiprioriteetteihin liittyvien ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien perustaso määräytyy uusimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja tavoitteet asetetaan vuodelle 2023. Tavoitteet voidaan ilmaista määrällisesti tai laadullisesti.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 14 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä liitteessä I esitetyn yhteisten tuotosindikaattorien luettelon muuttamiseksi, jotta sitä voidaan mukauttaa, silloin kun tämä on perusteltua, niin, että varmistetaan toimenpideohjelmien täytäntöönpanon edistymisen tehokas arviointi.
II LUKU
Alueellisten erityispiirteiden käsittelyä koskevat erityissäännökset
7 artikla
Kaupunkialueiden kestävä kehitys
1. EAKR:n toimenpideohjelmista tuetaan kaupunkialueiden kestävää kehitystä strategioin, joihin sisältyy yhdennettyjä toimenpiteitä kaupunkialueiden taloudellisten sekä ympäristöön, ilmastoon ja väestörakenteeseen liittyvien ja sosiaalisten haasteiden ratkaisemiseksi samalla kun otetaan huomioon tarve edistää kaupunki- ja maaseutualueiden välistä yhteyttä.
2. Kaupunkialueiden kestävään kehitykseen on pyrittävä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 36 artiklassa tarkoitetuilla yhdennetyillä alueellisilla investoinneilla, erityisellä toimenpideohjelmalla tai erityisellä toimintalinjalla asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan mukaisesti.
3. Kunkin jäsenvaltion on erityisen alueellisen tilanteensa mukaisesti vahvistettava kumppanuussopimuksessaan periaatteet sellaisten kaupunkialueiden valinnalle, joilla on määrä toteuttaa kaupunkialueiden kestävää kehitystä tukevia yhdennettyjä toimenpiteitä, sekä varojen alustava kohdentaminen näihin toimenpiteisiin kansallisella tasolla.
4. Vähintään viisi prosenttia kansallisella tasolla Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisesti kohdennettavista EAKR:n varoista on osoitettava kaupunkialueiden kestävää kehitystä tukeviin yhdennettyihin toimenpiteisiin siten, että kaupunkialueiden kestävää kehitystä koskevien strategioiden täytäntöönpanosta vastaavat kaupungit tai aluetasoa pienempien yksiköiden tai paikallistason elimet, jäljempänä 'kaupunkiviranomaiset', vastaavat tehtävistä, jotka liittyvät ainakin toimien valintaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 123 artiklan 6 kohdan mukaisesti tai tapauksen mukaan mainitun asetuksen 123 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Tämän artiklan 2 kohdassa esitettyjä tarkoituksia varten varattava alustava määrä on ilmoitettava asianomaisessa yhdessä tai useammassa toimenpideohjelmassa.
5. Hallintoviranomaisen on määritettävä kaupunkiviranomaisia kuultuaan niiden kestävää kehitystä tukevien, yhdennettyihin toimenpiteisiin liittyvien tehtävien laajuus, joista kaupunkiviranomaisten on huolehdittava. Hallintoviranomaisen on kirjattava päätöksensä muodollisesti. Hallintoviranomainen voi pidättää oikeuden toimien tukikelpoisuuden lopulliseen tarkastamiseen ennen niiden hyväksymistä.
8 artikla
Kaupunkialueiden kestävän kehityksen innovatiiviset toimenpiteet
1. EAKR:stä voidaan komission aloitteesta tukea kaupunkialueiden kestävän kehityksen innovatiivisia toimenpiteitä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Tällaiset toimenpiteet käsittävät tutkimuksia ja kokeiluhankkeita, joilla määritetään tai testataan uusia ratkaisuja, joilla käsitellään kaupunkialueiden kestävään kehitykseen liittyviä kysymyksiä, joilla on merkitystä unionin tasolla. Komissio rohkaisee asetuksen (EU) N:o 1303/2013 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja asiaankuuluvia kumppaneita osallistumaan innovatiivisten toimenpiteiden valmisteluun ja täytäntöönpanoon.
2. Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 4 artiklassa säädetään, innovatiivisilla toimenpiteillä voidaan tukea kaikkia toimia, joita tarvitaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisessä kohdassa asetettujen temaattisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja jotka ovat tämän asetuksen 5 artiklassa säädettyjen vastaavien ensisijaisten investointikohteiden mukaisia.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 14 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat tämän asetuksen mukaisesti EAKR:stä tuettavien innovatiivisten toimenpiteiden valinta- ja hallinnointiperiaatteita.
9 artikla
Kaupunkialueiden kehittämisverkosto
1. Komissio perustaa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 58 artiklan mukaisesti kaupunkialueiden kehittämisverkoston, jolla edistetään valmiuksien parantamista, verkostoitumista ja kokemusten vaihtoa unionin tasolla. Verkkoon kuuluvat kaupunkiviranomaiset, jotka vastaavat kaupunkialueiden kestävää kehitystä koskevien strategioiden täytäntöönpanosta tämän asetuksen 7 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti, sekä viranomaiset, jotka vastaavat kaupunkialueiden kestävän kehityksen innovatiivisista toimenpiteistä tämän asetuksen 8 artiklan mukaisesti.
2. Kaupunkialueiden kehittämisverkoston toimilla täydennetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (11) 2 artiklan 3 alakohdan b alakohdan nojalla alueiden välisenä yhteistyönä toteutettavia toimia.
10 artikla
Luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivät alueet
Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 121 artiklan 4 alakohdassa tarkoitetuista vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivillä alueilla toteutettavissa, EAKR:stä osarahoitettavissa toimenpideohjelmissa on kiinnitettävä erityistä huomiota näiden alueiden erityisongelmiin.
11 artikla
Pohjoisimmat alueet, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen
Edellä olevaa 4 artiklaa ei sovelleta pohjoisimpien alueiden, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, erityiseen lisämäärärahaan. Tämä määräraha osoitetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1, 2, 3, 4 ja 7 alakohdassa asetettuihin temaattisiin tavoitteisiin.
12 artikla
Syrjäisimmät alueet
1. Edellä olevaa 4 artiklaa ei sovelleta erityiseen syrjäisimmille alueille tarkoitettuun lisämäärärahaan. Tämä määräraha on käytettävä niiden lisäkustannusten korvaamiseen, jotka liittyvät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuihin erityispiirteisiin ja rajoituksiin ja jotka ovat aiheutuneet syrjäisimmillä alueilla, kun tuetaan
a)
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisessä kohdassa asetettuja temaattisia tavoitteita;
b)
rahdinkuljetuspalveluja ja kuljetuspalvelujen käynnistämiseen annettavaa avustusta;
c)
varastointirajoitteisiin, tuotantovälineiden liialliseen kokoon ja huoltoon sekä henkilöresurssien niukkuuteen paikallisilla markkinoilla liittyviä toimia.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua erityistä lisämäärärahaa voidaan käyttää myös toimintatukien sekä julkisen palvelun velvoitteita ja julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia kattavien kustannusten rahoittamiseen syrjäisimmillä alueilla.
3. Määrän, johon osarahoitusta sovelletaan, on oltava oikeasuhteinen 1 kohdassa tarkoitettuihin tuensaajalle aiheutuneisiin lisäkustannuksiin nähden ainoastaan, jos on kyse toimintatuista ja julkisen palvelun velvoitteita ja julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia kattavista kustannuksista, mutta se voi kattaa kaikki tukikelpoiset kustannukset, jos on kyse investointikustannuksista.
4. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua erityistä lisämäärärahaa ei saa käyttää tukemaan
a)
toimia, joihin liittyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I lueteltuja tuotteita;
b)
henkilöiden kuljettamiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti myönnettävää avustusta;
c)
vapautuksia verosta ja sosiaaliturvamaksuista.
5. Poiketen siitä, mitä 3 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetään, EAKR:stä voidaan tukea tuotannollisia investointeja syrjäisimmillä alueilla toimiviin yrityksiin, riippumatta yritysten koosta.
6. Edellä olevaa 4 artiklaa ei sovelleta Mayottelle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuihin syrjäisimpiin alueisiin kuuluvana osoitettavan kokonaismäärärahan EAKR-osuuteen, ja vähintään 50 prosenttia tuosta EAKR-osuudesta on kohdennettava asetuksen EU N:o 1303/20139 artiklan ensimmäisen kohdan 1, 2, 3, 4, ja 6 alakohdassa asetettuihin temaattisiin tavoitteisiin.
III LUKU
Loppusäännökset
13 artikla
Siirtymäsäännökset
1. Tämä asetus ei vaikuta sellaisen tuen jatkamiseen tai muuttamiseen, mukaan lukien sen peruuttaminen kokonaan tai osittain, jonka komissio on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1080/2006 tai muun, 31 päivänä joulukuuta 2013 kyseiseen tukeen sovellettavan lainsäädännön perusteella. Mainittua asetusta tai tällaista muuta sovellettavaa lainsäädäntöä sovelletaan siten edelleen 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen kyseiseen tukeen tai kyseisiin toimiin niiden päättymiseen saakka. Tätä kohtaa sovellettaessa tuki käsittää toimintaohjelmat ja suurhankkeet.
2. Asetuksen (EY) N:o 1080/2006 mukaisesti tehdyt tai hyväksytyt tukihakemukset pysyvät voimassa.
14 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle 21 päivään joulukuuta 2013 alkaen ja 31 päivään joulukuuta 2020 asti 6 artiklan 4 kohdassa ja 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja valta antaa delegoituja säädöksiä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 4 kohdassa ja 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevan 6 artiklan 4 kohdan ja 8 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
15 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY) N:o 1080/2006 1 päivästä tammikuuta 2014, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 13 artiklan soveltamista.
Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
16 artikla
Uudelleentarkastelu
Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat tätä asetusta uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 177 artiklan mukaisesti.
17 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 12 artiklan 6 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 2013.