NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 559/2014
ze dne 6. května 2014
o založení společného podniku pro palivové články a vodík 2
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 187 a na čl. 188 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě společných technologických iniciativ byla původně stanovena rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (2).
(2)
Rozhodnutí Rady 2006/971/ES (3) určilo konkrétní partnerství veřejného a soukromého sektoru, jež mají být podporována, včetně partnerství veřejného a soukromého sektoru ve specifické oblasti společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku.
(3)
Sdělení Komise nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“) zdůrazňuje nutnost vytvořit příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací, aby se v Unii dosáhlo inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Evropský parlament a Rada tuto strategii schválily.
(4)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (4) (dále jen „Horizont 2020“) usiluje o dosažení většího dopadu na výzkum a inovace spojením Horizontu 2020 s prostředky soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, kde mohou výzkum a inovace přispívat k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti, mobilizovat soukromé investice a napomoci ke zvládnutí společenských výzev. Základem těchto partnerství by měly být dlouhodobé závazky, včetně vyváženého příspěvku všech partnerů, partnerství by měla být kontrolovatelná, pokud jde o dosažení jejich cílů, a měla by být v souladu se strategickými cíli Unie v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. Řízení a fungování těchto partnerství by mělo být otevřené, transparentní, efektivní a účelné a umožňovat zapojení široké škály zúčastněných stran působících v jejich konkrétních oblastech. V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 může mít účast Unie v těchto partnerstvích podobu finančních příspěvků pro společné podniky založené na základě článku 187 Smlouvy o fungování EU podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES.
(5)
V souladu s nařízením Rady (EU) č. 1291/2013 a rozhodnutím Rady 2013/743/EU (5) by měla být společným podnikům založeným podle rozhodnutí (EU) č. 1982/2006/ES za podmínek stanovených v rozhodnutí 2013/743/EU poskytována další podpora.
(6)
Společný podnik pro palivové články a vodík založený nařízením Rady (ES) č. 521/2008 (6) prokázal potenciál vodíku jako nosiče energie a palivových článků jako konvertorů energie, díky nimž se otevírá cesta k čistým systémům, jež snižují emise, zvyšují bezpečnost dodávek energie a stimulují hospodářství. Průběžné hodnocení společného podniku pro palivové články a vodík obsažené ve sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů z roku 2011 nazvaném „Partnerství v oblasti výzkumu a inovací“ ukázalo, že společný podnik slouží jako platforma pro vytvoření pevného partnerství, pro využití pákového efektu veřejných a soukromých finančních prostředků a pro silné zapojení průmyslu, zejména malých a středních podniků. V nových cílech bylo rovněž zohledněno doporučení zvýšit činnost v oblasti výroby, ukládání a distribuce vodíku, obsažené v uvedeném hodnocení. Oblast výzkumu společného podniku by proto měla být i nadále podporována s cílem vyvíjet portfolio čistých, účinných a cenově dostupných řešení, a to až do okamžiku jejich uvedení na trh.
(7)
K tomuto účelu by měl být založen nový společný podnik pro provádění společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku (dále jen „společný podnik PČV 2“), který by měl nahradit společný podnik pro palivové články a vodík a stát se jeho nástupcem.
(8)
Pokračující podpora výzkumného programu v oblasti palivových článků a vodíku by měla rovněž zohlednit zkušenosti získané v souvislosti s činnostmi společného podniku pro palivové články a vodík, včetně výsledků jeho prvního průběžného hodnocení a výsledků doporučení zúčastněných stran. Tato pokračující podpora by měla být realizována pomocí struktury a pravidel lépe přizpůsobených danému účelu v zájmu zvýšení účinnosti a dosažení zjednodušení. Za tímto účelem by společný podnik PČV 2 měl přijmout finanční pravidla specifická z hlediska jeho potřeb v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7).
(9)
Jiní členové společného podniku pro palivové články a vodík než Unie vyjádřili písemně souhlas s tím, aby výzkumné činnosti v oblasti společného podniku pro palivové články a vodík byly prováděny v rámci struktury lépe přizpůsobené povaze partnerství veřejného a soukromého sektoru. Je vhodné, aby jiní členové společného podniku PČV 2 než Unie přijali dopisem vyjadřujícím souhlas stanovy uvedené v příloze tohoto nařízení.
(10)
V zájmu dosažení svých cílů by společný podnik PČV 2 měl poskytovat finanční podporu hlavně v podobě grantů udělovaných účastníkům na základě otevřených a soutěž umožňujících výzev k podávání návrhů.
(11)
Příspěvky od jiných členů než Unie a jejich ustavujících subjektů či jejich přidružených subjektů by se neměly omezovat pouze na pokrytí správních nákladů společného podniku PČV 2 a na spolufinancování nezbytné k provádění výzkumně-inovačních akcí, která společný podnik PČV 2 podporuje. Jejich příspěvky by se měly vztahovat i na doplňkové činnosti, které mají provádět jiní členové než Unie nebo jejich ustavující subjekty či jejich přidružené subjekty a které jsou stanoveny v plánu doplňkových činností. Aby bylo možné získat patřičný přehled o pákovém efektu těchto doplňkových činností, měly by přispívat k širší společné technologické iniciativě v oblasti palivových článků a vodíku.
(12)
Každý způsobilý orgán se může stát účastníkem nebo koordinátorem vybraných projektů. V závislosti na požadavcích konkrétní politiky či na povaze a cíli akce uvedené v pracovním plánu lze vyžadovat, aby se účastníky staly ustavující subjekty jiného člena než Unie v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (8).
(13)
Skutečnost, že příspěvek Unie je vyšší než příspěvek od jiných členů než Unie, je opodstatněna zvláštností odvětví palivových článků a vodíku, zejména tím, že se stále jedná o odvětví nerozvinuté, v němž není zaručena návratnost investic a jehož hlavní přínosy jsou povahy společenské. S cílem podnítit větší reprezentativnost uskupení, jež jsou členy společného podniku PČV 2, a podpořit zapojení nových ustavujících subjektů do společné technologické iniciativy by měl být příspěvek Unie rozdělen do dvou splátek, z nichž by druhá měla být podmíněna splněním dodatečných závazků, zejména ze strany nových ustavujících subjektů.
(14)
Při hodnocení celkového dopadu společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku budou zohledněny investice všech jiných právních subjektů než Unie, které k dosažení cílů společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku přispívají. Náklady všech právních subjektů spojené s dodatkovými činnostmi, které nejsou součástí pracovního plánu společného podniku PČV 2 a které přispívají k dosažení cílů tohoto podniku, by měly být vykazovány po podpisu grantových dohod. Objem celkových investic do společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku se očekává ve výši nejméně 665 000 000 EUR.
(15)
Účast na nepřímých akcích financovaných společným podnikem PČV 2 by měla být v souladu s nařízením (EU) č. 1290/2013. Společný podnik PČV 2 by navíc měl zajistit soudržné používání těchto pravidel na základě příslušných opatření přijatých Komisí.
(16)
Společný podnik PČV 2 by měl k zajištění otevřenosti, transparentnosti a k usnadnění účasti rovněž využívat elektronické prostředky spravované Komisí. Výzvy k podávání návrhů iniciované společným podnikem PČV 2 by proto měly být zveřejňovány rovněž na jednotném portálu pro účastníky a dále i prostřednictvím jiných elektronických prostředků Horizontu 2020 pro šíření informací spravovaných Komisí. Společný podnik PČV 2 by měl dále ve vhodném formátu a v intervalech odpovídajících povinnostem Komise v oblasti podávání zpráv zpřístupnit příslušné údaje mimo jiné o návrzích, žadatelích, grantech a účastnících, aby byly zahrnuty do Komisí spravovaných elektronických systémů Horizontu 2020 pro podávání zpráv a šíření informací.
(17)
Společný podnik PČV 2 by měl rovněž zohlednit definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) týkající se míry připravenosti špičkových technologií v klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací.
(18)
Finanční příspěvek Unie by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s příslušnými pravidly pro nepřímé řízení stanovenými v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (9).
(19)
V zájmu zjednodušení by měla být pro všechny strany snížena administrativní zátěž. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Audity příjemců finančních prostředků Unie podle tohoto nařízení by měly být prováděny v souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013.
(20)
Finanční zájmy Unie a ostatních členů společného podniku PČV 2 by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(21)
Interní auditor Komise by měl vůči společnému podniku PČV 2 vykonávat stejné pravomoci jako vůči Komisi.
(22)
S ohledem na zvláštní povahu a na současné postavení společných podniků a za účelem zajištění kontinuity se sedmým rámcovým programem by společné podniky i nadále měly podléhat oddělenému udělování absolutoria. Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by měl absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku PČV 2 udílet Evropský parlament na základě doporučení Rady. Požadavky na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by se tedy neměly vztahovat na finanční příspěvek Unie společnému podniku PČV 2 a měly by být v maximální možné míře sladěny s požadavky na orgány podle článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(23)
Společný podnik PČV 2 by měl fungovat otevřeným a transparentním způsobem, přičemž by měl včas poskytovat všechny potřebné informace svým příslušným orgánům a propagovat své činnosti, včetně činností v oblasti poskytování informací a jejich šíření mezi širší veřejnost. Jednací řád orgánů společného podniku PČV 2 by měl být zveřejněn.
(24)
Horizont 2020 by měl přispět k překonání rozdílů v oblasti výzkumu a inovací v Unii podporou součinnosti s evropskými strukturálními a investičními fondy. Společný podnik PČV 2 by proto měl usilovat o rozvoj úzkých vztahů s evropskými strukturálními a investičními fondy, které mohou pomoci zvláště k posílení místních, regionálních a celostátních schopností, pokud jde o výzkum a inovace v oblasti působnosti společného podniku PČV 2, a podpořit úsilí o inteligentní specializaci.
(25)
Společný podnik pro palivové články a vodík byl založen na období do 31. prosince 2017. Společný podnik PČV 2 by měl poskytnout pokračující podporu výzkumnému programu pro palivové články a vodík prováděním zbývajících akcí zahájených podle nařízení (ES) č. 521/2008 v souladu s uvedeným nařízením. Přechod od společného podniku pro palivové články a vodík ke společnému podniku PČV 2 by měl být spojen a synchronizován s přechodem od sedmého rámcového programu k Horizontu 2020, aby bylo zajištěno optimální využití finančních prostředků, které jsou na výzkum k dispozici. V zájmu právní jistoty a přehlednosti by proto nařízení (ES) č. 521/2008 mělo být zrušeno a měla by se stanovit přechodná ustanovení.
(26)
S ohledem na celkový cíl programu Horizont 2020, jímž je dosažení většího zjednodušení a soudržnosti, by veškeré výzvy k podávání návrhů v rámci společného podniku PČV 2 měly v zásadě zohledňovat dobu trvání Horizontu 2020.
(27)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž založení společného podniku PČV 2 v zájmu posílení průmyslového výzkumu a inovací v celé Unii, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu zamezení zdvojení, zachování kritického množství a zajištění optimálního využití veřejných finančních prostředků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Založení
1. Za účelem provádění společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku se zřizuje společný podnik ve smyslu článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „společný podnik PČV 2“), a to na období do 31. prosince 2024. Výzvy společného podniku PČV 2 k podávání návrhů se v zájmu zohlednění doby trvání Horizontu 2020 zveřejní nejpozději dne 31. prosince 2020. V řádně odůvodněných případech lze výzvy k podávání návrhů zveřejňovat až do 31. prosince 2021.
2. Společný podnik PČV 2 nahrazuje společný podnik pro palivové články a vodík založený nařízením (ES) č. 521/2008 a je jeho nástupcem.
3. Společný podnik PČV 2 je subjektem, který je pověřen realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru, uvedeným v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Společný PČV 2 má právní subjektivitu. Ve všech členských státech má nejširší právní způsobilost, jakou právo těchto členských států přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
5. Společný podnik PČV 2 má sídlo v Bruselu v Belgii.
6. Stanovy společného podniku PČV 2 jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Cíle
1. Společný podnik PČV 2 má tyto cíle:
a)
přispívat k provádění nařízení (EU) č. 1291/2013, a zejména výzev Zajištěná, čistá a účinná energie a Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava, uvedených v příloze I části III rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
přispívat k dosažení cílů společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku vytvořením silného, udržitelného a celosvětově konkurenceschopného odvětví palivových článků a vodíku v Unii.
2. Zejména se zaměří na:
a)
snížení nákladů na výrobu systémů palivových článků používaných v dopravních aplikacích a současné zvýšení jejich životnosti na úroveň schopnou konkurovat konvenčním technologiím;
b)
zvýšení elektrické účinnosti a trvanlivosti různých palivových článků používaných k výrobě elektřiny na úroveň schopnou konkurovat konvenčním technologiím při současném snížení nákladů;
c)
zvýšení energetické účinnosti výroby vodíku především prostřednictvím elektrolýzy vody a obnovitelných zdrojů a současné snížení provozních a kapitálových nákladů tak, aby kombinovaný systém výroby vodíku a konverze s využitím systému palivových článků byl schopen konkurovat alternativám výroby vodíku dostupným na trhu;
d)
prokázání ve velkém měřítku proveditelnosti využití vodíku k podpoře začlenění obnovitelných zdrojů energie do energetických systémů, mimo jiné jeho využitím jako konkurenceschopného média pro ukládání elektrické energie vyráběné z obnovitelných zdrojů energie;
e)
omezení používání kritických surovin definovaných EU, například používáním zdrojů s nízkým nebo nulovým obsahem platiny a recyklací nebo omezením či zamezením používání prvků vzácných zemin.
Článek 3
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie, včetně prostředků ESVO, na správní a provozní výdaje společného podniku PČV 2 činí až 665 000 000 EUR a tvoří jej:
a)
až 570 000 000 EUR odpovídajících příspěvku jiných členů společného podniku PČV 2 než Unie nebo jejich ustavujících subjektů či jejich přidružených subjektů v souladu s čl. 4 odst. 1;
b)
až 95 000 000 EUR odpovídajících dalším příspěvkům jiných členů společného podniku PČV 2 než Unie nebo jejich ustavujících subjektů či jejich přidružených subjektů, nad rámec minimální částky uvedené v čl. 4 odst. 1.
Finanční příspěvek Unie je hrazen z prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených na zvláštní program Horizontu 2020, kterým se provádí Horizont 2020, v souladu s příslušnými ustanoveními čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu iv) a článků 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 pro subjekty uvedené v článku 209 uvedeného nařízení.
2. Ujednání o finančním příspěvku Unie se stanoví v pověřovací dohodě a v ročních dohodách o poukázání finančních prostředků, které budou uzavřeny mezi Komisí jednající jménem Unie a společným podnikem PČV 2.
3. Pověřovací dohoda uvedená v odstavci 2 tohoto článku se zabývá prvky stanovenými v čl. 58 odst. 3 a v článcích 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v článku 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a mimo jiné i těmito prvky:
a)
požadavky na příspěvek do společného podniku PČV 2 v souvislosti s příslušnými výkonnostními ukazateli stanovenými v příloze II rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
požadavky na příspěvek do společného podniku PČV 2 s ohledem na monitorování uvedené v příloze III rozhodnutí 2013/743/EU;
c)
zvláštními výkonnostními ukazateli týkajícími se fungování společného podniku PČV 2;
d)
ujednáními o poskytování údajů potřebných k zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření informací a podávání zpráv, a to jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky programu Horizont 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
e)
ustanoveními pro zveřejňování výzev k podávání návrhů společného podniku PČV 2, jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky programu Horizont 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
f)
využíváním lidských zdrojů a změnami v těchto zdrojích, zejména náborem podle jednotlivých funkčních skupin, platových tříd a kategorií, reklasifikací a veškerými změnami v počtu pracovníků.
Článek 4
Příspěvky jiných členů než Unie
1. Jiní členové společného podniku PČV 2 než Unie poskytnou - nebo zajistí, aby jejich ustavující subjekty či jejich přidružené subjekty poskytly - za období stanovené v článku 1 celkovou částkou ve výši nejméně 380 000 000 EUR.
2. Příspěvek uvedený v odstavci 1 tohoto článku tvoří:
a)
příspěvky do společného podniku PČV 2 stanovené v čl. 13 odst. 2 a 3 písm. b) stanov;
b)
věcné příspěvky od jiných členů než Unie nebo jejich ustavujících subjektů či jejich přidružených subjektů ve výši nejméně 285 000 000 EUR za období stanovené v článku 1, které sestávají z nákladů, jež ponesou při provádění doplňkových činností nad rámec pracovního plánu společného podniku PČV 2 přispívajících k dosažení cílů společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku. Tyto náklady mohou v souladu s platnými pravidly a postupy podporovat i jiné programy financování Unie. V takových případech nesmí financování Unie nahrazovat věcné příspěvky jiných členů než Unie nebo jejich ustavujících subjektů či jejich přidružených subjektů.
Na náklady uvedené v písmeně b) prvního pododstavce nelze od společného podniku PČV 2 získat finanční podporu. Odpovídající činnosti jsou stanoveny v ročním plánu doplňkových činností, kde musí být uvedena odhadovaná hodnota těchto příspěvků.
3. Jiní členové společného podniku PČV 2 než Unie podávají do 31. ledna každého roku správní radě společného podniku PČV 2 zprávu o hodnotě příspěvků podle odstavce 2 za každý z předchozích rozpočtových roků.
4. Pro účely ocenění příspěvků podle odst. 2 písm. b) tohoto článku a čl. 13 odst. 3 písm. b) stanov se náklady určují v souladu s obvyklými postupy účtování nákladů používanými dotčenými subjekty, platnými účetními standardy země, ve které je subjekt usazen, a platnými mezinárodními účetními standardy a mezinárodními standardy účetního výkaznictví. Náklady osvědčuje nezávislý externí auditor, kterého jmenuje dotčený subjekt. Vyvstanou-li na základě osvědčení jakékoli pochybnosti, může metodu ocenění společný podnik PČV 2 ověřit. Pro účely tohoto nařízení neaudituje náklady na dodatečné činnosti společný podnik PČV 2 ani jiný subjekt Unie.
5. Komise může finanční příspěvek Unie do společného podniku PČV 2 ukončit, úměrně snížit nebo pozastavit nebo zahájit postup likvidace podle čl. 21 odst. 2 stanov, jestliže jiní členové společného podniku PČV 2 než Unie nebo jejich ustavující subjekty či jejich přidružené subjekty příspěvky uvedené v odstavci 2 tohoto článku neposkytují, poskytují pouze částečně nebo poskytují opožděně. Rozhodnutí Komise nebrání hrazení způsobilých nákladů, které jiným členům společného podniku PČV 2 než Unii vznikly dříve, než bylo rozhodnutí o ukončení, úměrném snížení nebo pozastavení finančního příspěvku společnému podniku PČV 2 oznámeno.
Článek 5
Finanční pravidla
Aniž je dotčen článek 12 tohoto nařízení, společný podnik PČV 2 přijme svá zvláštní finanční pravidla v souladu s článkem 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 110/2014 (10).
Článek 6
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance společného podniku PČV 2 se vztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (11) (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád“) a pravidla přijatá společně orgány Unie pro účely uplatňování služebního řádu a pracovního řádu.
2. Správní rada vykonává ve vztahu k zaměstnancům společného podniku PČV 2 pravomoci, které služební řád svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada přijme podle článku 110 služebního řádu rozhodnutí na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenášet na další osoby.
Vyžadují-li to zvláštní okolnosti, může správní rada rozhodnout o dočasném pozastavení přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a těchto pravomocí jím přenesených na další osoby. V takovém případě vykonává pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování správní rada sama, nebo je přenese na některého ze svých členů nebo ze zaměstnanců společného podniku PČV 2, kromě výkonného ředitele.
3. Správní rada přijme vhodná prováděcí pravidla k služebnímu řádu a pracovnímu řádu v souladu s článkem 110 služebního řádu.
4. Personální zdroje se určí podle plánu pracovních míst společného podniku PČV 2, v němž je uveden počet dočasných pracovních míst podle jednotlivých funkčních skupin a platových tříd a počet smluvních pracovníků vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky, v souladu s ročním rozpočtem tohoto podniku.
5. Zaměstnance společného podniku PČV 2 tvoří dočasní zaměstnanci a smluvní pracovníci.
6. Veškeré výdaje na zaměstnance nese společný podnik PČV 2.
Článek 7
Vyslaní národní odborníci a stážisté
1. Společný podnik PČV 2 může využívat vyslaných národních odborníků a stážistů, kteří nejsou zaměstnanci společného podniku PČV 2. Počet vyslaných národních odborníků vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky musí být zahrnut do informací o zaměstnancích podle čl. 6 odst. 4, a to v souladu s ročním rozpočtem.
2. Správní rada přijme rozhodnutí, jímž stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do společného podniku PČV 2 a pro využití stážistů.
Článek 8
Výsady a imunity
Na společný podnik PČV 2 a jeho zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Odpovědnost společného podniku PČV 2
1. Smluvní odpovědnost společného podniku PČV 2 se řídí příslušnými smluvními ustanoveními a právem rozhodným pro danou dohodu, rozhodnutí nebo smlouvu.
2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí společný podnik PČV 2 v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států škodu způsobenou jeho zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
3. Veškeré platby společného podniku PČV 2 týkající se odpovědnosti podle odstavců 1 a 2 a výdaje a náklady vzniklé v souvislosti s touto odpovědností jsou považovány za výdaje společného podniku PČV 2 a jsou hrazeny ze zdrojů společného podniku PČV 2.
4. Za plnění svých závazků odpovídá výhradně společný podnik PČV 2.
Článek 10
Pravomoc Soudního dvora a rozhodné právo
1. Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat:
a)
na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené v dohodách anebo smlouvách uzavřených společným podnikem PČV 2 nebo v jeho rozhodnutích;
b)
ve sporech týkajících se náhrady škody způsobené zaměstnanci společného podniku PČV 2 při výkonu jejich povinností;
c)
v jakémkoli sporu mezi společným podnikem PČV 2 a jeho zaměstnanci v mezích a za podmínek stanovených v služebním řádu a pracovním řádu.
2. Pokud jde o záležitosti, na které se nevztahuje toto nařízení ani jiné právní akty Unie, použije se právo státu, ve kterém má společný podnik PČV 2 sídlo.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2017 provede Komise za pomoci nezávislých odborníků průběžné hodnocení společného podniku PČV 2, v němž posoudí zejména míru účasti na nepřímých akcích a příspěvky na tyto akce ze strany ustavujících subjektů jiných členů než Unie či jejich přidružených subjektů, jakož i jiných právnických subjektů. O tomto hodnocení Komise vyhotoví zprávu, která bude obsahovat závěry hodnocení a připomínky Komise. Tuto zprávu zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017. Výsledky průběžného hodnocení společného podniku PČV 2 se zohlední v důkladném posouzení a v průběžném hodnocení podle článku 32 nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Na základě závěrů průběžného hodnocení podle odstavce 1 tohoto článku může Komise jednat v souladu s čl. 4 odst. 5 nebo přijmout jiná vhodná opatření.
3. Do šesti měsíců od likvidace společného podniku PČV 2, avšak nejpozději do dvou let od zahájení postupu likvidace podle článku 21 stanov provede Komise závěrečné hodnocení společného podniku PČV 2. Výsledky závěrečného hodnocení se předloží Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 12
Absolutorium
Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 uděluje absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku PČV 2 Evropský parlament na základě doporučení Rady v souladu s postupem stanoveným ve finančních pravidlech společného podniku PČV 2.
Článek 13
Následné audity
1. Následné audity výdajů na nepřímé akce provádí společný podnik PČV 2 v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1291/2013 jako součást nepřímých akcí Horizontu 2020.
2. Komise může rozhodnout, že audity uvedené v odstavci 1 tohoto článku provede sama. V tom případě postupuje v souladu s příslušnými pravidly, zejména s nařízeními (EU, Euratom) č. 966/2012, (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013.
Článek 14
Ochrana finančních zájmů členů
1. Společný podnik PČV 2 umožní zaměstnancům Komise a jiným osobám pověřeným Komisí nebo společným podnikem PČV 2, jakož i Účetnímu dvoru přístup do svých prostor a zařízení a ke všem informacím včetně informací v elektronické podobě, které potřebují k provádění auditů.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (13) s cílem zjistit, zda v souvislosti s dohodou, rozhodnutím nebo smlouvou financovanými podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, smlouvy, dohody a rozhodnutí vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahují ustanovení, která Komisi, společný podnik PČV 2, Účetní dvůr a úřad OLAF výslovně zmocňují k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
4. Společný podnik PČV 2 prostřednictvím vhodných interních a externích kontrol zajistí, aby byly náležitě chráněny finanční zájmy jeho členů.
5. Společný podnik PČV 2 přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (14). Společný podnik PČV 2 přijme opatření nezbytná k tomu, aby vnitřní vyšetřování prováděné úřadem OLAF usnadnil.
Článek 15
Důvěrnost
Aniž je dotčen článek 16, zajistí společný podnik PČV 2 ochranu citlivých informací, jejichž zveřejnění by mohlo poškodit zájmy jeho členů nebo účastníků podílejících se na činnostech společného podniku PČV 2.
Článek 16
Transparentnost
1. Na dokumenty společného podniku PČV 2 se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (15).
2. Správní rada společného podniku PČV 2 může přijmout praktická opatření k provádění nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Aniž je dotčen článek 10 tohoto nařízení, lze proti rozhodnutím přijatým společným podnikem PČV 2 podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 podat stížnost veřejnému ochránci práv za podmínek stanovených v článku 228 Smlouvy o fungování EU.
Článek 17
Pravidla pro účast a šíření výsledků
Na akce financované společným podnikem PČV 2 se použije nařízení (EU) č. 1290/2013. V souladu s uvedeným nařízením je společný podnik PČV 2 považován za financující subjekt a poskytuje finanční podporu na nepřímé akce, jak je stanoveno v článku 1 stanov.
V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1290/2013 mohou pracovní plány stanovit další odůvodněné podmínky podle konkrétních požadavků politiky nebo podle povahy a cílů dané akce.
Článek 18
Podpora ze strany hostitelského státu
Společný podnik PČV 2 a stát, kde se nachází jeho sídlo, mohou uzavřít správní dohodu o výsadách a imunitách a další podpoře, jež tento stát společnému podniku PČV 2 poskytne.
Článek 19
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Nařízení (ES) č. 521/2008 se zrušuje.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, akce zahájené podle nařízení (ES) č. 521/2008 a finanční závazky, jež jsou s těmito akcemi spojeny, se až do doby svého ukončení řídí i nadále uvedeným nařízením.
Průběžné hodnocení podle čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení obsahuje závěrečné hodnocení společného podniku pro palivové články a vodík podle nařízení (ES) č. 521/2008.
3. Toto nařízení se nedotýká práv a povinností zaměstnanců přijatých podle nařízení (ES) č. 521/2008.
Pracovní smlouvy zaměstnanců, na které odkazuje první pododstavec, lze obnovit na základě tohoto nařízení a v souladu se služebním řádem a pracovním řádem.
Zejména výkonný ředitel jmenovaný na základě nařízení (ES) č. 521/2008 je po zbývající dobu funkčního období pověřen funkcemi výkonného ředitele, jak jsou stanoveny v tomto nařízení, s účinkem od 27. června 2014. Ostatní podmínky smlouvy zůstávají beze změny.
4. Nedohodnou-li se členové podle nařízení (ES) č. 521/2008 jinak, veškerá práva a povinnosti včetně aktiv, dluhů nebo závazků členů podle nařízení (ES) č. 521/2008 se převádějí na členy podle tohoto nařízení.
5. Veškeré nevyužité prostředky podle nařízení (ES) č. 521/2008 se převádějí na společný podnik PČV 2.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. května 2014.
NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 559/2014,
annettu 6 päivänä toukokuuta 2014,
toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 187 artiklan ja 188 artiklan ensimmäisen kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa toteutettavista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista säädettiin alun perin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1982/2006/EY (2).
(2)
Neuvoston päätöksessä 2006/971/EY (3) määritettiin erityisiä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, joita on tarkoitus tukea, muun muassa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen erityisellä osa-alueella.
(3)
Komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020 - Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”, jäljempänä ’Eurooppa 2020 -strategia’, korostetaan tarvetta luoda suotuisat olosuhteet osaamiseen ja innovointiin kohdistuville investoinneille älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi unionissa. Sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat antaneet tukensa Eurooppa 2020 -strategialle.
(4)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (4) (”Horisontti”), jäljempänä ’Horisontti 2020 -puiteohjelma’, pyritään aikaansaamaan nykyistä suurempi vaikutus tutkimukseen ja innovointiin yhdistämällä Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja yksityiseltä sektorilta saatavaa rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien puitteissa sellaisilla keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää unionin laajempia kilpailukykytavoitteita, käyttää hyväksi yksityisiä investointeja ja auttaa vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin. Tällaisten kumppanuuksien olisi perustuttava pitkäaikaisen sitoutumiseen, kaikkien kumppanien tasapainoinen rahoitusosuus mukaan luettuna, niiden pitäisi olla vastuussa omien tavoitteidensa saavuttamisesta ja ne olisi sovitettava yhteen unionin strategisten tutkimus-, kehitys- ja innovointitavoitteiden kanssa. Tällaisten kumppanuuksien hallinnon ja toteutuksen olisi oltava avointa, läpinäkyvää, vaikuttavaa ja tehokasta ja annettava monenlaisille erityisaloillaan aktiivisille sidosryhmille mahdollisuus osallistua. Asetuksen (EU) N:o 1291/2013 mukaisesti unionin osallistuminen näihin julkisen ja yksityisen sektorin välisiin kumppanuuksiin voi tapahtua myöntämällä rahoitusta yhteisyrityksille, jotka on perustettu päätöksen N:o 1982/2006/EY mukaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan nojalla.
(5)
Asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja neuvoston päätöksen 2013/743/EU (5) mukaisesti päätöksen N:o 1982/2006/EY nojalla perustetuille yhteisyrityksille olisi annettava lisätukea päätöksessä 2013/743/EU asetettujen ehtojen mukaisesti.
(6)
Polttokenno- ja vety-yhteisyritys, joka on perustettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 521/2008 (6), on osoittanut, että vetyä voidaan käyttää energiankantajana ja polttokennoja energianmuuntajina, joiden avulla voidaan kehittää päästöjä vähentäviä puhtaita järjestelmiä, tehostaa energian toimitusvarmuutta ja vauhdittaa talouskasvua. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen väliarviointi, joka on esitetty komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle vuonna 2011 antamassa tiedonannossa ”Kumppanuus tutkimis- ja innovaatiotoiminnassa”, on osoittanut, että yhteisyritys on antanut mahdollisuuden vahvan kumppanuuden luomiseen, julkisen ja yksityisen rahoituksen hankkimiseen ja teollisuuden, etenkin pk-yritysten, vahvaan osallistumiseen. Tässä arvioinnissa suositeltiin myös lisäämään vedyn tuotantoon, varastointiin ja jakeluun liittyviä toimia, mikä on otettu huomioon uusissa tavoitteissa. Yhteisyrityksen tutkimusalaa olisi sen vuoksi tuettava edelleen, jotta puhtaita, tehokkaita ja kohtuuhintaisia ratkaisuja voidaan kehittää niin, että niitä myös saatetaan markkinoille.
(7)
Tämän vuoksi olisi perustettava uusi yhteisyritys polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisen aloitteen toteuttamiseksi, jäljempänä ’toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys’, ja sillä olisi korvattava polttokenno- ja vety-yhteisyritys, jonka seuraaja sen olisi oltava.
(8)
Polttokenno- ja vetytutkimuksen alan tukea jatkettaessa olisi otettava huomioon myös polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toiminnasta saadut kokemukset, mukaan lukien komission ensimmäisen väliarvioinnin tulokset sekä sidosryhmien suositusten tulokset. Tehokkuuden lisäämiseksi ja toiminnan yksinkertaistamiseksi tätä jatkettua tukea olisi myös annettava tarkoitukseen paremmin soveltuvien rakenteen ja sääntöjen avulla. Tätä varten toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi otettava käyttöön sen tarpeita vastaavat varainhoitosäännöt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti (7).
(9)
Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni ovat kirjallisesti sopineet jatkavansa polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen alan tutkimustoimia sellaisen rakenteen puitteissa, joka soveltuu paremmin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin olisi hyväksyttävä tämän asetuksen liitteessä oleva yhtiöjärjestys kirjallisella vahvistuksella.
(10)
Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi tavoitteidensa saavuttamiseksi tarjottava osallistujille rahoitustukea pääasiassa avustusten muodossa, ja avointen ja kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella.
(11)
Muiden osakkaiden kuin unionin ja niihin kuuluvien oikeussubjektien tai niiden liitännäisosallistujien rahoitusta ei olisi rajattava ainoastaan toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen hallintomenoihin ja osarahoitukseen, joka on tarpeen toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tukemien tutkimus- ja innovointitoimien toteuttamiseksi. Niiden rahoitusosuuksia olisi käytettävä myös täydentävien toimien suunnitelmassa määritettyihin täydentäviin toimiin, joita muut osakkaat kuin unioni ja niihin kuuluvat oikeussubjektit tai niiden liitännäisosallistujat toteuttavat. Jotta näiden täydentävien toimien vipuvaikutuksesta saadaan asianmukainen yleiskuva, niitä olisi tarkasteltava osana laajempaa polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteistä teknologia-aloitetta.
(12)
Mistä tahansa tukikelpoisesta laitoksesta voi tulla valittuihin hankkeisiin osallistuja tai niiden koordinaattori. Asianomaista politiikkaa koskevien erityisvaatimusten tai työsuunnitelmassa esitetyn toimen luonteen tai tavoitteen mukaan voidaan edellyttää, että osallistujat ovat muun osakkaan kuin unionin oikeussubjekteja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1290/2013 (8) mukaisesti.
(13)
Polttokenno- ja vetyteknologian alan erityispiirteiden vuoksi ja erityisesti siksi, ettei alalla ole vielä saavutettu teknologian kypsyysastetta, alan investoinnit eivät välttämättä maksa itseään takaisin ja sen tärkeimmät hyödyt ovat yhteiskunnallisia, on perusteltua, että unionin rahoitusosuus on suurempi kuin muilta osakkailta tuleva rahoitus. Jotta voitaisiin edesauttaa toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen osakkaina olevien ryhmittymien laajempaa edustavuutta ja tukea uusien oikeussubjektien osallistumista yhteiseen teknologia-aloitteeseen, unionin rahoitusosuus olisi jaettava kahteen erään, joista jälkimmäisen ehtona olisi oltava, että saadaan lisäsitoumuksia, varsinkin uusilta oikeussubjekteilta.
(14)
Polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen yleisen vaikutuksen arvioinnissa huomioon otetaan kaikki muiden oikeussubjektien kuin unionin tekemät investoinnit, joilla edistetään polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteita. Kaikille oikeussubjekteille aiheutuneet kustannukset täydentävistä toimista, jotka on toteutettu toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen työsuunnitelman ulkopuolella polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi, olisi ilmoitettava avustuspäätöksiä allekirjoitettaessa. Näiden polttokenno- ja vety-teknologian alan yhteiseen teknologia-aloitteeseen tehtävien yleisten investointien ennakoidaan nousevan vähintään 665 000 000 euroon.
(15)
Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen rahoittamiin epäsuoriin toimiin osallistumisessa olisi noudatettava asetusta (EU) N:o 1290/2013. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi lisäksi varmistettava näiden sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien asianomaisten toimenpiteiden mukaisesti.
(16)
Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi myös käytettävä komission hallinnoimia sähköisiä keinoja avoimuuden ja läpinäkyvyyden varmistamiseksi sekä osallistumisen helpottamiseksi. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen julkistamat ehdotuspyynnöt olisi sen vuoksi julkaistava myös keskitetyssä osallistujaportaalissa ja muissa Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisissa, komission hallinnoimissa sähköisissä tulostenlevitysvälineissä. Lisäksi toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi asetettava saataville muun muassa ehdotuksia, hakijoita, avustuksia ja osallistujia koskevat asiaankuuluvia tietoja, jotta ne voidaan sisällyttää komission hallinnoimiin sähköisiin Horisontti 2020 -raportointi- ja tulostenlevitysjärjestelmiin, tarkoituksenmukaisessa muodossa ja komission raportointivelvollisuuksia vastaavin määräajoin.
(17)
Toisessa polttokenno- ja vety-yhteisyrityksessä olisi teknologista tutkimusta, tuotekehitystä ja demonstrointia koskevien toimien luokittelussa otettava huomioon teknologisen valmiuden tasoa koskevat OECD:n määritelmät.
(18)
Unionin rahoitusosuuden hallinnoinnissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta ja välillistä hallinnointia koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 sekä komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 (9)
(19)
Menettelyjen yksinkertaistamiseksi hallinnollista rasitetta olisi vähennettävä kaikilta osapuolilta. Päällekkäisiä tarkastuksia ja suhteetonta asiakirjojen ja raporttien laatimista olisi vältettävä. Tämän asetuksen nojalla unionin rahoitusta saavien tahojen tilintarkastukset olisi toteutettava asetuksen (EU) N:o 1291/2013 mukaisesti.
(20)
Unionin ja toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen muiden osakkaiden taloudellisia etuja olisi asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset.
(21)
Komission sisäisellä tarkastajalla olisi oltava toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen nähden samat valtuudet kuin komission nähden.
(22)
Ottaen huomioon yhteisyritysten erityisluonne ja nykyinen asema ja jotta voidaan varmistaa jatkuvuus seitsemännen puiteohjelman kanssa, yhteisyrityksiin olisi edelleen sovellettava erillistä vastuuvapautta. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 7 kohdasta ja 209 artiklasta poiketen Euroopan parlamentin olisi sen vuoksi myönnettävä neuvoston suosituksesta toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle talousarvion toteuttamista koskeva vastuuvapaus. Näin ollen toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle myönnettyyn unionin rahoitusosuuteen ei olisi sovellettava 60 artiklan 5 kohdassa vahvistettuja raportointivaatimuksia, vaan nämä olisi mahdollisimman suuressa määrin yhdenmukaistettava asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitetuille elimille säädettyjen raportointivaatimusten kanssa. Tilintarkastustuomioistuimen olisi tarkastettava tilit sekä tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus.
(23)
Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi toimittava avoimella ja läpinäkyvällä tavalla, annettava kaikki asianmukaiset tiedot ajoissa asiaankuuluville elimilleen, ja sen olisi edistettävä toimiensa näkyvyyttä, mukaan lukien suurelle yleisölle suunnatuin tiedotusta ja tulosten levitystä koskevin toimin. Yhteisyrityksen elinten työjärjestys olisi asetettava julkisesti saataville.
(24)
Horisontti 2020 -puiteohjelmalla olisi kavennettava unionissa vallitsevaa tutkimus- ja innovointikuilua edistämällä yhteisvaikutusta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI) kanssa. Sen vuoksi toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi pyrittävä tiiviiseen vuorovaikutukseen ERI-rahastojen kanssa, sillä ne voivat erityisesti edistää paikallisten, alueellisten ja kansallisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien vahvistamista toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen alalla ja tukea älykästä erikoistumista.
(25)
Polttokenno- ja vety-yhteisyritys on perustettu ajanjaksoksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2017. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi jatkettava polttokenno- ja vetyteknologian tutkimusohjelmalle annettavaa tukea toteuttamalla asetuksen (EY) N:o 521/2008 nojalla käynnistetyt jäljellä olevat toimet mainitun asetuksen mukaisesti. Tutkimukseen käytettävissä olevien varojen optimaalisen käytön varmistamiseksi siirtyminen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksestä toiseen olisi toteutettava samanaikaisesti ja yhteensovitetusti seitsemännestä puiteohjelmasta Horisontti 2020 -puiteohjelmaan siirtymisen kanssa. Oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi asetus (EY) N:o 521/2008 olisi sen vuoksi kumottava ja otettava käyttöön siirtymäsäännöksiä.
(26)
Ottaen huomioon Horisontti 2020 -puiteohjelman yleisenä tavoitteena olevan yksinkertaistamisen ja johdonmukaistamisen olisi Horisontti 2020 -puiteohjelman kesto otettava huomioon kaikissa toiseen polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen liittyvissä ehdotuspyynnöissä.
(27)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustaminen teollisen tutkimuksen ja innovoinnin vahvistamiseksi koko unionissa, koska se voidaan päällekkäisyyksien välttämiseksi, kriittisen massan saavuttamiseksi ja julkisen rahoituksen optimaalisen käytön varmistamiseksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Perustaminen
1. Polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklassa tarkoitettu yhteisyritys, jäljempänä ’toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys’, 31 päivään joulukuuta 2024 saakka kestäväksi ajaksi. Horisontti 2020 -puiteohjelman keston huomioon ottamiseksi toiseen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toteuttamat ehdotuspyynnöt on julkistettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ehdotuspyyntöjä voidaan julkistaa 31 päivään joulukuuta 2021 saakka.
2. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys korvaa asetuksella (EY) N:o 521/2008 perustetun polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen, jonka seuraaja se on.
3. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys on elin, jonka tehtävänä on panna täytäntöön asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklassa tarkoitettu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus.
4. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys on oikeushenkilö. Sillä on kussakin jäsenvaltiossa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöillä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä olla asianosaisena oikeudenkäynneissä.
5. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen kotipaikka on Bryssel, Belgia.
6. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen yhtiöjärjestys on tämän asetuksen liitteenä.
2 artikla
Tavoitteet
1. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tavoitteet ovat seuraavat:
a)
edistää asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja erityisesti päätöksen 2013/743/EU liitteessä I olevassa III osan mukaisten turvallista, puhdasta ja tehokasta energiaa koskevan haasteen sekä älykästä, ympäristöystävällistä ja yhdentynyttä liikennettä koskevan haasteen täytäntöönpanoa;
b)
myötävaikuttaa polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteiden saavuttamiseen kehittämällä unioniin vahva, kestävä ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen polttokenno- ja vetyteknologian ala.
2. Sillä pyritään erityisesti
a)
alentamaan liikennesovelluksissa käytettävien polttokennojärjestelmien tuotantokustannuksia ja lisäämään samalla niiden käyttöikää niin, että ne ovat kilpailukykyisiä perinteisiin teknologioihin nähden;
b)
lisäämään erilaisten sähköntuotantoon käytettävien polttokennojen sähkötehokkuutta ja kestävyyttä ja vähentää samalla kustannuksia niin, että ne ovat kilpailukykyisiä perinteisiin teknologioihin nähden;
c)
parantaa pääasiassa veden elektrolyysistä ja uusiutuvista lähteistä saatavan vedyn tuotannon energiatehokkuutta ja vähentää samalla toiminta- ja pääomakustannuksia niin, että vedyn tuotannon ja polttokennoihin perustuvan muuntojärjestelmän yhdistävä järjestelmä voi kilpailla markkinoilla saatavilla olevien sähkön tuotannon vaihtoehtojen kanssa;
d)
demonstroi laajamittaisesti, että vetyä käyttämällä voidaan tukea uusiutuvien energialähteiden integroimista energiajärjestelmiin, muun muassa käyttämällä sitä kilpailukykyisenä energian varastointivälineenä uusiutuvista energialähteistä saatavalle sähkölle;
e)
vähentää EU:n määrittelemien ”kriittisten raaka-aineiden” käyttöä esimerkiksi käyttämällä luonnonvaroja, joissa on vähän tai ei lainkaan platinaa, ja kierrättämällä tai välttämällä ja välttämällä harvinaisten maametallien käyttöä.
3 artikla
Unionin rahoitusosuus
1. Unioni rahoitusosuus, EFTAn määrärahat mukaan lukien, toisen polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen hallinnollisten kustannusten ja toimintakustannusten kattamiseksi on enintään 665 000 000 euroa, joka muodostuu seuraavasti:
a)
enintään 570 000 000 euroa, joka vastaa toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin tai niiden niihin kuuluvien oikeussubjektien tai niiden liitännäisosallistujien 4 artiklan 1 kohdan mukaista rahoitussitoumusta,
b)
enintään 95 000 000 euroa, joka vastaa mahdollista muiden toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen osakkaiden, niihin kuuluvien oikeussubjektien tai niiden liitännäisosallistujien 4 artiklan 1 kohdassa määritetyn vähimmäismäärän ylittävää lisärahoitussitoumusta.
Rahoitusosuus suoritetaan Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöön panemiseksi toteutettavaan Horisontti 2020 -erityisohjelmaan osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan iv alakohdan sekä 60 ja 61 artiklan mukaisesti kyseisen asetuksen 209 artiklassa tarkoitetuille elimille.
2. Unionin rahoitusosuutta koskevat järjestelyt vahvistetaan valtuutussopimuksessa ja vuotuisissa määrärahojen siirtoja koskevissa sopimuksissa, jotka tehdään unionin puolesta toimivan komission ja toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen välillä.
3. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa valtuutussopimuksessa määrätään asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 3 kohdassa ja 60 ja 61 artiklassa sekä delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 40 artiklassa esitetyt seikat, sekä muun muassa seuraavat:
a)
vaatimukset, jotka koskevat toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen osallistumista päätöksen N:o 2013/743/EU liitteessä II tarkoitettuihin asianmukaisiin suorituskykyindikaattoreihin;
b)
vaatimukset, jotka koskevat toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen osallistumista päätöksen 2013/743/EU liitteessä III tarkoitettuun seurantaan;
c)
toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toimintaan liittyvät erityiset suorituskykyindikaattorit;
d)
tietojen toimittamiseen liittyvät järjestelyt sen varmistamiseksi, että komissio voi täyttää tulosten levittämistä ja raportointia koskevat velvoitteensa sekä keskitetyssä osallistujaportaalissa että muissa Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisissa, komission hallinnoimissa sähköisissä tulostenlevitysvälineissä;
e)
säännökset toiseen polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen liittyvien ehdotuspyyntöjen julkaisemisesta myös keskitetyssä osallistujaportaalissa ja muissa Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisissa, komission hallinnoimissa sähköisissä tiedonlevitysvälineissä;
f)
henkilöstöresurssien käyttö ja niihin tehtävät muutokset, erityisesti palvelukseenotto tehtäväryhmän, palkkaluokan ja ura-alueen mukaan, uudelleenluokittelu ja henkilöstön määrän muutokset.
4 artikla
Muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuudet
1. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin on suoritettava - tai huolehdittava siitä, että niihin kuuluvat oikeussubjektit tai niiden liitännäisosallistujat suorittavat - rahoitusosuuden, joka on yhteensä vähintään 380 000 000 euroa 1 artiklassa määritettynä aikana.
2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoitusosuus muodostuu seuraavista osuuksista:
a)
toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle annettava rahoitus, josta säädetään sen yhtiöjärjestyksen 13 artiklan 2 kohdassa ja 3 kohdan b alakohdassa;
b)
edellä 1 artiklassa määritettynä aikana suoritettavat, muiden osakkaiden kuin unionin tai niihin kuuluvien oikeussubjektien taikka niiden liitännäisosallistujien vähintään 285 000 000 euron luontoissuoritukset, jotka vastaavat niille sellaisten täydentävien toimien toteuttamisesta aiheutuneita menoja, jotka eivät kuulu toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen työsuunnitelmaan ja joilla tuetaan polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteita. Muista unionin rahoitusohjelmista voidaan myöntää tukea näihin menoihin sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Tällöin unionin rahoitus ei voi korvata muiden osakkaiden kuin unionin tai niihin kuuluvien oikeussubjektien taikka niiden liitännäisosallistujien luontoissuorituksia.
Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys ei anna rahoitustukea ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin menoihin. Vastaavat toimet on esitettävä vuotuisessa täydentävien toimien suunnitelmassa, jossa on esitettävä arvio kyseisten osuuksien arvosta.
3. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin on ilmoitettava toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään 31 päivänä tammikuuta kunakin edellisenä varainhoitovuotena suoritettujen 2 kohdassa tarkoitettujen osuuksien arvo.
4. Tämän artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja liitteessä olevan yhtiöjärjestyksen 13 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen osuuksien arvon määrittämiseksi kustannukset on määritettävä kyseisten oikeussubjektien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen, asiaan sovellettavien, kunkin oikeussubjektin sijoittautumismaassa kirjanpitosääntöjen sekä sovellettavien kansainvälisten kirjanpitosääntöjen ja tilinpäätösstandardien (IFRS-standardit) mukaisesti. Asianomaisen oikeussubjektin nimittämä riippumaton ulkoinen tilintarkastaja varmentaa kustannukset. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys voi tarkistaa arvon määrityksessä käytetyn menettelyn, jos varmennuksen osalta on epävarmuutta. Tämän asetuksen soveltamiseksi toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys tai unionin elin eivät tarkasta täydentävistä toimista aiheutuneita kustannuksia.
5. Komissio voi lakkauttaa unionin toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle suorittaman unionin rahoituksen, vähentää sitä suhteellisesti tai keskeyttää sen suorittamisen tai panna alulle yhtiöjärjestyksen 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun purkamismenettelyn, jos toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni tai niihin kuuluvat oikeussubjektit taikka niiden liitännäisosallistujat eivät suorita tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja osuuksia, suorittavat ne ainoastaan osittain tai suorittavat ne myöhässä. Komission päätös ei estä sellaisten tukikelpoisten kustannusten korvaamista, joita muille toisen polttokenno- ja vety-yrityksen osakkaille on jo aiheutunut siihen mennessä, kun päätöksestä lakkauttaa tai keskeyttää unionin maksuosuuden suorittaminen ja vähentää sitä suhteellisesti ilmoitetaan yhteisyritykselle.
5 artikla
Varainhoitosäännöt
Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys hyväksyy omat varainhoitosääntönsä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklan ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014 (10) mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 12 artiklan soveltamista.
6 artikla
Henkilöstö
1. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja, sellaisina kuin ne ovat vahvistettuina neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (11), jäljempänä ’henkilöstösäännöt’ ja ’palvelussuhteen ehdot’, sekä henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosääntöjä, jotka unionin toimielimet ovat yhdessä hyväksyneet.
2. Hallintoneuvosto käyttää toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstön nähden sitä toimivaltaa, joka henkilöstösääntöjen mukaan kuuluu nimittävälle viranomaiselle ja palvelussuhteen ehtojen mukaan sopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen toimivalta’.
Hallintoneuvosto hyväksyy henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta toimitusjohtajalle ja määritellään edellytykset, joiden mukaisesti toimivallan siirto voidaan keskeyttää. Toimitusjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen.
Jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi päätöksellään tilapäisesti keskeyttää nimittävän viranomaisen toimivallan siirron toimitusjohtajalle ja hänen edelleen siirtämänsä tämän toimivallan siirron. Tässä tapauksessa hallintoneuvosto käyttää nimittävän viranomaisen toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin toimitusjohtaja.
3. Hallintoneuvosto hyväksyy tarvittavat henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosäännöt henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti.
4. Henkilöresurssit määritetään toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa, josta käy yrityksen vuotuisen talousarvion mukaisesti ilmi väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna.
5. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstö koostuu väliaikaisista toimihenkilöistä ja sopimussuhteisista toimihenkilöistä.
6. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys vastaa kaikista henkilöstöön liittyvistä kuluista.
7 artikla
Tilapäisesti siirrettävät kansalliset asiantuntijat ja harjoittelijat
1. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys voi käyttää tilapäisesti siirrettyjä kansallisia asiantuntijoita ja harjoittelijoita, jotka eivät ole toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toimihenkilöitä. Tilapäisesti siirrettyjen kansallisten asiantuntijoiden lukumäärä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna lisätään 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin henkilöstöä koskeviin tietoihin vuotuisen talousarvion mukaisesti.
2. Hallintoneuvosto hyväksyy päätöksen, jossa vahvistetaan toiseen polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen tilapäisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottoon sekä harjoittelijoiden käyttöön sovellettavat säännöt.
8 artikla
Erioikeudet ja vapaudet
Toiseen polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyä, Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa (N:o 7).
9 artikla
Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen vastuu
1. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen sopimusperusteinen korvausvastuu määritetään asiaa koskevissa sopimusmääräyksissä ja kulloiseenkin sopimukseen, päätökseen tai hankintasopimukseen sovellettavassa lainsäädännössä.
2. Muuta kuin sopimukseen perustuvaa vastuuta koskevissa asioissa toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen on korvattava henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti.
3. Kaikkien 1 tai 2 kohdassa tarkoitettuun vastuuseen liittyvien toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen maksujen ja vastuuseen liittyvien kulujen ja kustannusten katsotaan olevan toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen menoja, jotka katetaan toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen varoista.
4. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys vastaa yksin velvoitteistaan.
10 artikla
Unionin tuomioistuimen toimivalta ja sovellettava lainsäädäntö
1. Unionin tuomioistuimella on toimivalta
a)
toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tekemissä sopimuksissa tai hankintasopimuksessa taikka sen päätöksissä olevan välityslausekkeen nojalla;
b)
riidoissa, jotka koskevat toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamien vahinkojen korvaamista;
c)
kaikissa toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen ja sen henkilöstön välisissä riidoissa henkilöstösäännöissä ja palvelussuhteen ehdoissa määrätyin rajoituksin ja edellytyksin.
2. Niihin kysymyksiin, joista ei säädetä tässä asetuksessa tai unionin muissa säädöksissä, sovelletaan sen valtion lainsäädäntöä, jossa toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen kotipaikka sijaitsee.
11 artikla
Arviointi
1. Komissio tekee riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2017 toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen väliarvioinnin, jossa arvioidaan erityisesti muihin osakkaisiin kuin unioniin kuuluvien oikeussubjektien tai niiden liitännäisosallistujien sekä muiden oikeussubjektien osallistumista ja osuuksien laajuutta epäsuorissa toimissa. Komissio laatii tästä arvioinnista kertomuksen, joka sisältää arvioinnin päätelmät ja komission huomautukset. Komissio lähettää tämän kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen väliarvioinnin tulokset otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 1291/2013 32 artiklassa tarkoitetussa perusteellisessa arvioinnissa ja väliarvioinnissa.
2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun väliarvioinnin päätelmien perusteella komissio voi toimia 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti tai toteuttaa muita asianmukaisia toimenpiteitä.
3. Komissio suorittaa toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen loppuarvioinnin kuuden kuukauden kuluessa toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen purkamisesta mutta viimeistään kahden vuoden kuluttua yhtiöjärjestyksen 21 artiklassa tarkoitetun purkamismenettelyn aloittamisesta. Loppuarvioinnin tulokset esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
12 artikla
Vastuuvapaus
Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 7 kohdasta ja 209 artiklasta poiketen Euroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen varainhoitosäännöissä säädettyä menettelyä noudattaen.
13 artikla
Jälkikäteen tehtävät tarkastukset
1. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys suorittaa jälkikäteen tehtävät epäsuorien toimien menojen tarkastukset asetuksen (EU) N:o 1291/2013 29 artiklan mukaisesti osana Horisontti 2020 -puiteohjelman epäsuoria toimia.
2. Komissio voi päättää itse suorittaa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tarkastukset. Komissio noudattaa tällöin voimassa olevia sääntöjä ja erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012, asetuksen (EU) N:o 1290/2013 ja asetuksen (EU) N:o 1291/2013 säännöksiä.
14 artikla
Osakkaiden taloudellisten etujen suojaaminen
1. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys sallii komission henkilöstön ja muiden komission tai yhteisyrityksen valtuuttamien henkilöiden sekä tilintarkastustuomioistuimen pääsyn toimipaikkoihinsa ja tiloihinsa ja antaa näiden käyttöön kaikki tarkastusten toteuttamiseen tarvittavat tiedot, sähköisessä muodossa olevat tiedot mukaan luettuina.
2. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi suorittaa tutkimuksia, muun muassa paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia, neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (12) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (13) vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti sen selvittämiseksi, onko johonkin tämän asetuksen nojalla rahoitettuun sopimukseen, päätökseen tai hankintasopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, korruptiota tai muuta laitonta toimintaa.
3. Rajoittamatta 1 ja 2 kohdan soveltamista on hankintasopimuksiin, sopimuksiin ja päätöksiin, jotka johtuvat tämän asetuksen täytäntöönpanosta, sisällytettävä säännöksiä, joilla komissiolle, toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille annetaan nimenomaiset valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia toimivaltuuksiensa mukaisesti.
4. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen on varmistettava, että sen osakkaiden taloudelliset edut suojataan asianmukaisesti suorittamalla tai teettämällä tarvittavia sisäisiä ja ulkopuolisia tarkastuksia.
5. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys liittyy Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista (14). Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys toteuttaa tarvittavat toimenpiteet OLAFin suorittamien sisäisten tutkimusten helpottamiseksi.
15 artikla
Luottamuksellisuus
Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen on suojattava sellaiset arkaluonteiset tiedot, joiden paljastaminen voisi haitata sen osakkaiden tai toisen polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen toimintaan osallistuvien etuja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 16 artiklan soveltamista.
16 artikla
Avoimuus
1. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen hallussaan pitämiin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (15).
2. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen hallintoneuvosto voi hyväksyä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt.
3. Rajoittamatta tämän asetuksen 10 artiklan soveltamista toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan mukaisesti tekemistä päätöksistä voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.
17 artikla
Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt
Asetusta (EU) N:o 1290/2013 sovelletaan toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen rahoittamiin toimiin. Mainitun asetuksen mukaisesti toista polttokenno- ja vety-yhteisyritystä pidetään rahoituselimenä ja se myöntää rahoitustukea epäsuorille toimille yhtiöjärjestyksen 1 artiklassa määrätyin tavoin.
Asetuksen (EU) N:o 1290/2013 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti työsuunnitelmissa voidaan toimintapolitiikan erityisvaatimusten tai toimen luonteen ja tavoitteen mukaan määrittää perusteltuja lisäedellytyksiä.
18 artikla
Isäntävaltion tarjoama tuki
Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys ja sen valtion välillä, jossa sen kotipaikka sijaitsee, voidaan tehdä hallinnollinen sopimus erioikeuksista ja vapauksista sekä muusta mainitun valtion toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle antamasta tuesta.
19 artikla
Kumoaminen ja siirtymäsäännökset
1. Kumotaan asetus (EY) N:o 521/2008.
2. Asetuksen (EY) N:o 521/2008 nojalla aloitettuja toimia ja niihin liittyviä rahoitusvelvoitteita koskee edelleen mainittu asetus, kunnes ne on saatettu päätökseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.
Tämän asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun väliarviointiin sisältyy asetuksen (EY) N:o 521/2008 mukaisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen loppuarviointi.
3. Tämä asetus ei vaikuta asetuksen (EY) N:o 521/2008 nojalla palvelukseen otetun henkilöstön oikeuksiin ja velvollisuuksiin.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun henkilöstön työsopimukset voidaan uusia tämän asetuksen nojalla henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen mukaisesti.
Asetuksen (EY) N:o 521/2008 nojalla nimitetty pääjohtaja osoitetaan toimikautensa jäljellä olevaksi ajaksi lisäksi hoitamaan tämän asetuksen mukaisia toimitusjohtajan tehtäviä 27 päivästä kesäkuuta 2014 lähtien. Muut sopimusehdot säilyvät ennallaan.
4. Jolleivät osakkaiden välillä muuta sovita asetuksen (EY) N:o 521/2008 nojalla, kaikki asetuksen (EY) N:o 521/2008 mukaiset osakkaiden oikeudet ja velvollisuudet sekä varat, velat tai vastuut siirretään tämän asetuksen nojalla siinä tarkoitetuille osakkaille.
5. Asetuksen (EY) N:o 521/2008 mukaiset käyttämättä jääneet määrärahat siirretään toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle.
20 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 6 päivänä toukokuuta 2014.