NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 56/2013
ze dne 16. ledna 2013,
kterým se mění přílohy I a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 23 první odstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla prevence, tlumení a eradikace přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) u zvířat. Vztahuje se na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz.
(2)
V čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 999/2001 se stanoví, že zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci je zakázáno. V čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení se tento zákaz rozšiřuje na jiná zvířata než přežvýkavce a omezuje se, pokud jde o krmení těchto zvířat produkty živočišného původu, podle přílohy IV uvedeného nařízení.
(3)
Příloha IV nařízení (ES) č. 999/2001 rozšiřuje zákaz podle čl. 7 odst. 1 na krmení nepřežvýkavých farmových zvířat s výjimkou krmení masožravých kožešinových zvířat mimo jiné zpracovanými živočišnými bílkovinami. Odchylně a za zvláštních podmínek příloha IV povoluje krmení nepřežvýkavých farmových zvířat některými zpracovanými živočišnými bílkovinami.
(4)
Článek 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) (2) zakazuje krmení suchozemských zvířat určitého druhu, jiných než kožešinových zvířat, zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl zvířat stejného druhu nebo jejich částí. Uvedený článek rovněž zakazuje krmení chovaných ryb zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl chovaných ryb stejného druhu nebo jejich částí.
(5)
Dne 16. července 2010 bylo přijato sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané Druhý plán boje proti přenosné spongiformní encefalopatii (TSE) - Strategický dokument o přenosné spongiformní encefalopatii na období 2010-2015 (3). Nastiňuje oblasti možných budoucích změn v oblasti právních předpisů EU týkajících se TSE. Zdůrazňuje rovněž, že jakýkoli přezkum pravidel týkajících se TSE by měl být založen v prvé řadě na vědeckých stanoviscích a technických postupech týkajících se tlumení nákazy a prosazování nových opatření.
(6)
Uvedené sdělení se mimo jiné zaměřuje na revizi stávajícího zákazu vztahujícího se na krmiva stanoveného v právních předpisech Unie. Na základě obsahu dvou vědeckých stanovisek vydaných vědeckou komisí pro biologická nebezpečí Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) dne 24. ledna 2007 (4) a dne 17. listopadu 2007 (5) uvedené sdělení uznává, že u nepřežvýkavých hospodářských zvířat v přirozených podmínkách nebyly zjištěny žádné případy TSE a že riziko přenosu bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) z nepřežvýkavců na nepřežvýkavce je zanedbatelné, pokud se zabrání vnitrodruhové recyklaci. Sdělení tak dochází k závěru, že o zrušení zákazu používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivu pro nepřežvýkavce lze uvažovat, ale při zachování stávajícího zákazu vnitrodruhové recyklace a pouze tehdy, pokud by byl dostupný validovaný analytický způsob určování druhu zvířete, ze kterého pochází zpracované živočišné bílkoviny, a bylo by zavedeno oddělené nakládání se zpracovanými živočišnými bílkovinami různých druhů zvířat.
(7)
Dne 29. listopadu 2010 přijala Rada závěry k danému sdělení (6). Tyto závěry uznávají, že zákaz používání zpracované živočišné bílkoviny v krmivech pro hospodářská zvířata má zásadní význam pro předcházení šíření BSE prostřednictvím krmivového řetězce a hraje tudíž klíčovou úlohu v omezení výskytu této choroby u skotu. Tyto závěry navíc za předpoklad jakéhokoli možného znovuzavedení používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivech jiných druhů nepřežvýkavců považují dostupnost účinných a validovaných testů k rozlišování zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z různých živočišných druhů a pečlivou analýzu rizik případného zmírnění opatření, pokud jde o zdraví zvířat a veřejné zdraví.
(8)
Dne 9. prosince 2010 přijala vědecká komise pro biologická nebezpečí EFSA vědecké stanovisko k revizi kvantitativního posouzení rizika nákazy BSE ze zpracovaných živočišných bílkovin (7). Dospěla k závěru, že „na základě údajů o sledování BSE v Evropské unii za rok 2009 a za předpokladu 0,1 % kontaminace (limit detekce zpracovaných živočišných bílkovin v krmivech) zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců a podle modelu EFSA QRA PAP (kvantitativního posouzení rizika zpracovaných živočišných bílkovin) by se odhadovaná průměrná celková roční míra infekčnosti BSE v krmivech určených pro skot v Unii rovnala 0,2 násobku hodnoty 50 % orální infekční dávky pro skot“. Podle jejího odhadu „by to znamenalo, že lze v populaci skotu v Unii očekávat méně než jedno další zvíře nakažené BSE za rok v horní mezi spolehlivosti 95 %“.
(9)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. března 2011 o deficitu bílkovinných plodin v EU: jak vyřešit dlouhodobý problém? (8) vyzývá Komisi, aby Parlamentu a Radě předložila legislativní návrh s povolením využívat zpracované živočišné bílkoviny z jatečních odpadů na výrobu krmiva pro monogastrická zvířata (prasata a drůbež), jestliže složky pocházejí z masa, které bylo schváleno k lidské spotřebě, a jestliže se plně uplatňuje a kontroluje zákaz vnitrodruhové recyklace a nuceného kanibalismu.
(10)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2011 o právních předpisech EU v oblasti přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) a souvisejících kontrolách krmiv a potravin - provádění a výhled (9) podporuje, zejména s ohledem na stávající nedostatek bílkovin v Unii, návrh Komise na zrušení ustanovení právních předpisů Unie o zákazu krmení nepřežvýkavců zpracovanými živočišnými bílkovinami, a to pokud se tento krok bude vztahovat na nebýložravce a budou dodrženy určité podmínky.
(11)
Toto usnesení vyzývá k tomu, aby výrobní a sterilizační metody používané u zpracovaných živočišných bílkovin odpovídaly nejvyšším bezpečnostním normám a předpisům stanoveným v nařízení (ES) č. 1069/2009 a aby využívaly nejnovější a nejbezpečnější dostupné technologie. Vyzývá k tomu, aby zůstal v platnosti stávající zákaz vnitrodruhové recyklace, aby byly zcela odděleny kanály pro výrobu zpracovaných živočišných bílkovin z různých druhů a aby oddělení těchto výrobních kanálů bylo kontrolováno příslušnými orgány v členských státech a také Komisí. Navíc uvádí, že před provedením zrušení zákazu použití v krmivech budou jednotlivě pro každý druh zavedeny spolehlivé metody pro identifikaci druhového původu bílkovin v krmivech obsahujících zpracované živočišné bílkoviny, aby mohla být vyloučena vnitrodruhová recyklace a přítomnost zpracovaných živočišných bílkovin, a že bude zakázána výroba zpracovaných živočišných bílkovin z materiálů kategorie 1 či 2 a k výrobě zpracovaných živočišných bílkovin budou používány pouze materiály kategorie 3, které jsou vhodné k lidské spotřebě. Uvedené usnesení odmítá používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců i přežvýkavců v krmivech pro přežvýkavce.
(12)
Dne 9. března 2012 schválila referenční laboratoř Evropské unie pro živočišné proteiny v krmivech (EURL-AP) novou diagnostickou metodu založenou na DNA, která je schopna detekovat již velmi nízkou přítomnost materiálu z přežvýkavců v krmivech (10). Tuto metodu lze použít pro provádění pravidelných kontrol zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících zpracované živočišné bílkoviny s cílem ověřit, zda neobsahují bílkoviny pocházející z přežvýkavců.
(13)
V současné době neexistuje žádná validovaná diagnostická metoda schopná odhalit přítomnost materiálu pocházejícího z prasat nebo drůbeže v krmivech. Proto by v případě opětovného schválení používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z prasat v krmivu pro drůbež a používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z drůbeže v krmivu pro prasata nebylo možné kontrolovat správné dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace.
(14)
Produkce akvakultury nepředstavuje z hlediska dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace žádné riziko vzhledem k tomu, že se stávající požadavky na oddělenou manipulaci při používání rybí moučky v krmivech pro živočichy pocházející z akvakultury osvědčily.
(15)
S výjimkou rybí moučky a krmných směsí obsahujících rybí moučku, které jsou již pro krmení nepřežvýkavců povoleny, by proto měly být ke krmení živočichů pocházejících z akvakultury opětovně schváleny zpracované živočišné bílkoviny z nepřežvýkavců a krmiva obsahující tyto zpracované živočišné bílkoviny. Na odběr, přepravu a zpracování těchto výrobků by se měly vztahovat přísné požadavky, aby bylo zabráněno riziku křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců. Kromě toho by měly být prováděny pravidelné odběry vzorků a zkoušení zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících tyto zpracované živočišné bílkoviny za účelem ověření nepřítomnosti křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců.
(16)
Zákaz krmit živočichy pocházející z akvakultury zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců stanovený v příloze IV nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měl být zrušen. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie je vhodné nahradit celou přílohu IV přílohou IV uvedenou v příloze tohoto nařízení.
(17)
Bod 1 přílohy I nařízení (ES) č. 999/2001 odkazuje na definice krmiv a vedlejších produktů živočišného původu, které nejsou určeny k lidské spotřebě, uvedené v právních aktech Unie, které byly mezitím zrušeny. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie by tyto odkazy měly být nahrazeny odkazy na příslušné definice obsažené v platných právních aktech. Příloha I nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna v souladu s přílohou tohoto nařízení.
(18)
Jelikož členské státy a hospodářské subjekty v krmivářském odvětví potřebují dostatek času, aby přizpůsobily své kontrolní postupy novým požadavkům zavedeným tímto nařízením, nemělo by se toto nařízení použít bezprostředně po vstupu v platnost.
(19)
Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a IV nařízení (ES) č. 999/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2013.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 56/2013,
annettu 16 päivänä tammikuuta 2013,
tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden I ja IV muuttamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 (1) ja erityisesti sen 23 artiklan ensimmäisen kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksessa (EY) N:o 999/2001 vahvistetaan eläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevat säännöt. Sitä sovelletaan sekä elävien eläinten että eläinperäisten tuotteiden tuotantoon ja markkinoille saattamiseen sekä tietyissä erityistapauksissa niiden vientiin.
(2)
Asetuksen (EY) N:o 999/2001 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että eläinvalkuaisen käyttö märehtijöiden ruokinnassa on kielletty. Asetuksen 7 artiklan 2 kohdassa kielto laajennetaan koskemaan muita eläimiä kuin märehtijöitä ja sitä rajoitetaan asetuksen liitteen IV mukaisesti siltä osin kuin on kyse kyseisten eläinten ruokinnasta eläinperäisillä tuotteilla.
(3)
Asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä IV laajennetaan 7 artiklan 1 kohdassa säädetty kielto koskemaan muiden tuotantoeläinten kuin märehtijöiden ruokintaa, lukuun ottamatta lihaa syövien turkiseläinten ruokintaa, muun muassa käsitellyllä eläinvalkuaisella. Liitteessä IV sallitaan poikkeuksellisesti ja tietyin edellytyksin tiettyjen käsiteltyjen eläinvalkuaisten syöttäminen muille tuotantoeläimille kuin märehtijöille.
(4)
Muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden terveyssäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 kumoamisesta (sivutuoteasetus) 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1069/2009 (2) 11 artiklassa kielletään turkiseläimiä lukuun ottamatta maaeläinlajin ruokkiminen saman lajin eläinten ruhoista tai ruhonosista johdetulla käsitellyllä eläinvalkuaisella. Lisäksi kyseisessä artiklassa kielletään viljeltyjen kalojen ruokkiminen samaa lajia olevien viljeltyjen kalojen ruumiista tai ruumiinosista johdetulla käsitellyllä eläinvalkuaisella.
(5)
Euroopan parlamentille ja neuvostolle osoitettu komission tiedonanto (3)”Toinen TSE-suunnitelma - tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita koskeva strategia-asiakirja vuosiksi 2010-2015” annettiin 16 päivänä heinäkuuta 2010. Tiedonannossa hahmotellaan aloja, joilla mahdollisesti voitaisiin tehdä muutoksia TSE:itä koskevaan unionin lainsäädäntöön. Siinä myös korostetaan, että TSE-sääntöjen mahdollisten tarkistusten olisi pääasiassa pohjauduttava tieteellisiin neuvoihin ja teknisiin seikkoihin, jotka liittyvät uusien toimenpiteiden valvontaan ja täytäntöönpanoon.
(6)
Tiedonannossa käsitellään muun muassa unionin lainsäädännön nykyisten rehukieltosääntöjen tarkistamista. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) biologisia vaaroja käsittelevän lautakunnan 24 päivänä tammikuuta 2007 (4) ja 17 päivänä marraskuuta 2007 (5) antaman kahden tieteellisen lausunnon sisällön perusteella tiedonannossa tunnustetaan, että muissa tuotantoeläimissä kuin märehtijöissä ei ole todettu esiintyvän TSE:tä luonnollisissa olosuhteissa ja että riski naudan spongiformisen enkefalopatian (BSE) siirtymisestä ei-märehtijöistä ei-märehtijöihin on mitättömän vähäinen niin kauan kuin lajinsisäistä kierrätystä vältetään. Näin ollen tiedonannossa päätellään, että muista kuin märehtijöistä saadun käsitellyn eläinvalkuaisen käyttöä muiden kuin märehtijöiden rehussa koskevan kiellon poistamista voitaisiin harkita poistamatta kuitenkaan nykyistä lajinsisäistä kierrätystä koskevaa kieltoa mutta ainoastaan, jos käytettävissä on validoituja analyysimenetelmiä, joilla voidaan määrittää käsitellyn eläinvalkuaisen alkuperälaji, ja eri lajeista peräisin olevan käsitellyn eläinvalkuaisen kanavointi järjestetään oikein.
(7)
Neuvosto hyväksyi 29 päivänä marraskuuta 2010 kyseistä tiedonantoa koskevat päätelmät (6). Näissä päätelmissä tunnustetaan, että kielto käyttää käsiteltyä eläinvalkuaista tuotantoeläinten rehussa BSE:n leviämisen estämiseksi rehuketjun kautta on äärimmäisen tärkeä ja siten keskeisessä asemassa pyrittäessä vähentämään taudin esiintymistä nautapopulaatiossa. Lisäksi päätelmissä katsotaan, että muista kuin märehtijöistä saatua käsiteltyä eläinvalkuaista voidaan mahdollisesti alkaa jälleen käyttää muiden ei-märehtijälajien rehussa vain siinä tapauksessa, että käytössä on tehokkaita ja validoituja testejä, joilla kyetään erottelemaan eri lajeista peräisin oleva käsitelty eläinvalkuainen, ja että sääntöjen lieventämiseen liittyvät riskit eläinten ja kansanterveyden kannalta on selvitetty huolellisesti.
(8)
EFSAn biologisia vaaroja käsittelevä lautakunta antoi 9 päivänä joulukuuta 2010 tieteellisen lausunnon (7) käsitellyn eläinvalkuaisen aiheuttaman BSE-riskin kvantitatiivista riskinarviointia koskevasta tarkistuksesta. Se totesi, että vuoden 2009 unionin BSE-valvontatietojen perusteella - olettaen 0,1 prosentin saastuminen (rehussa olevan käsitellyn eläinvalkuaisen toteamisraja) muista kuin märehtijöistä saadulla käsitellyllä eläinvalkuaisella ja EFSAn QRA-PAP-mallin mukaisesti - arvioitu keskimääräinen BSE-infektiokuorma, joka voisi tulla karjan rehuun vuodessa unionissa, vastaisi 0,2:ta annosta, jolla 50 prosenttia naudoista saa tartunnan suun kautta annettuna (cattle oral infectious dose 50 %). Lautakunnan arvion mukaan tämä tarkoittaisi sitä, että unionin nautapopulaatiossa voitaisiin odottaa esiintyvän vähemmän kuin yksi ylimääräinen BSE-tartunnan saanut eläin vuodessa ylemmällä 95 prosentin luottamusrajalla.
(9)
Euroopan parlamentin 8 päivänä maaliskuuta 2011 annetussa päätöslauselmassa (8)”EU:n valkuaisvajeesta: mistä ratkaisu pitkäaikaiseen ongelmaan” kehotetaan komissiota esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotus, jolla sallitaan teurasjätteestä saadun käsitellyn eläinvalkuaisen käyttö yksimahaisille eläimille (siat ja siipikarja) tarkoitetussa rehussa, edellyttäen että ainesosat ovat peräisin lihasta, joka on hyväksytty ihmisravinnoksi, ja että lajinsisäistä kierrätystä ja pakotettua kannibalismia koskeva kielto pannaan täysimittaisesti täytäntöön ja sitä valvotaan.
(10)
Euroopan parlamentin 6 päivänä heinäkuuta 2011 annetussa päätöslauselmassa (9)”Tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita (TSE) ja niihin liittyvää rehu- ja elintarvikevalvontaa koskevasta EU:n lainsäädännöstä - täytäntöönpano ja näkymät” tuetaan - erityisesti ottaen huomioon unionin nykyinen valkuaisvaje - komission aikomusta poistaa unionin lainsäädännöstä säännökset, joilla kielletään käsitellyn eläinvalkuaisen syöttäminen muille kuin märehtijöille, kunhan säännöksiä sovelletaan ainoastaan muihin kuin kasvinsyöjiin ja tietyin ehdoin.
(11)
Kyseisessä päätöslauselmassa vaaditaan, että käsiteltyyn eläinvalkuaiseen käytettävissä tuotanto- ja sterilointimenetelmissä noudatetaan tiukimpia turvallisuusnormeja ja asetuksen (EY) N:o 1069/2009 säännöksiä ja käytetään uusinta ja turvallisinta käytettävissä olevaa teknologiaa. Siinä edellytetään, että nykyiset lajinsisäistä kierrätystä koskevat kiellot säilytetään, että eri lajeista saatujen käsiteltyjen eläinvalkuaisten tuotantokanavat erotetaan toisistaan täydellisesti ja että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset valvovat tätä tuotantokanavien erottamista ja komissio tarkastaa valvonnan. Lisäksi siinä todetaan, että ennen kuin rehukiellon poistaminen pannaan täytäntöön, käytössä on oltava luotettava lajikohtainen menetelmä, jonka avulla voidaan selvittää, mistä lajista valkuaiset ovat peräisin käsiteltyjä eläinvalkuaisia sisältävissä rehuissa, jotta lajinsisäinen kierrätys ja käsitellyn eläinvalkuaisen esiintyminen voidaan sulkea pois, luokkaan 1 tai 2 kuuluva aines kieltää ja käyttää käsitellyn eläinvalkuaisen tuottamiseen ainoastaan luokkaan 3 kuuluvaa ainesta, joka sopii ihmisravinnoksi. Kyseisessä päätöslauselmassa ei hyväksytä muista kuin märehtijöistä tai märehtijöistä saadun käsitellyn eläinvalkuaisen käyttöä märehtijöiden rehussa.
(12)
Rehussa olevia eläinproteiineja käsittelevä unionin vertailulaboratorio validoi 9 päivänä maaliskuuta 2012 uuden diagnostisen DNA-menetelmän (10), jolla kyetään havaitsemaan erittäin vähäisiä märehtijäperäisen aineksen määriä, joita voi esiintyä rehussa. Tätä menetelmää voidaan käyttää käsitellyn eläinvalkuaisen ja käsiteltyä eläinvalkuaista sisältävien rehuseosten tavanomaisessa valvonnassa sen varmistamiseksi, että tuotteet eivät sisällä märehtijöistä peräisin olevia valkuaisaineita.
(13)
Tällä hetkellä ei ole validoitua diagnostista menetelmää, jolla kyettäisiin havaitsemaan sioista tai siipikarjasta peräisin oleva aines rehussa. Sen vuoksi ei olisi mahdollista valvoa lajinsisäistä kierrätystä koskevan kiellon moitteetonta täytäntöönpanoa, jos sioista peräisin olevan käsitellyn eläinvalkuaisen käyttö siipikarjan rehussa ja siipikarjasta peräisin olevan käsitellyn eläinvalkuaisen käyttö sikojen rehussa sallittaisiin uudelleen.
(14)
Vesiviljelytuotantoon ei liity lajinsisäisen kierrätyskiellon noudattamista koskevia ongelmia, koska nykyiset kalajauhon käyttöä vesiviljelyeläinten rehussa koskevat kanavointivaatimukset ovat jo osoittautuneet tehokkaiksi.
(15)
Näin ollen olisi sallittava uudelleen muista kuin märehtijöistä peräisin olevien käsiteltyjen eläinvalkuaisten ja tällaisia käsiteltyjä eläinvalkuaisia sisältävän rehun syöttäminen vesiviljelyeläimille, lukuun ottamatta kalajauhoa ja kalajauhoa sisältäviä rehuseoksia, joita saa jo syöttää muille kuin märehtijöille. Näiden tuotteiden keruun, kuljetuksen ja jalostuksen aikana olisi sovellettava tiukkoja vaatimuksia, jotta vältetään riski ristikontaminaatiosta märehtijöiden valkuaisaineiden kanssa. Käsitellystä eläinvalkuaisesta ja tällaista käsiteltyä eläinvalkuaista sisältävistä rehuseoksista olisi lisäksi otettava säännöllisesti näytteitä, jotka olisi analysoitava sen varmistamiseksi, että ristikontaminaatiota märehtijöistä peräisin olevien valkuaisaineiden kanssa ei ole tapahtunut.
(16)
Sen vuoksi olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä IV säädetty kielto ruokkia vesiviljelyeläimiä muista kuin märehtijöistä peräisin olevalla käsitellyllä eläinvalkuaisella. Unionin lainsäädännön selkeyden vuoksi on asianmukaista korvata kokonaisuudessaan kyseinen liite IV tämän asetuksen liitteessä esitetyllä liitteellä IV.
(17)
Asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä I olevassa 1 kohdassa viitataan rehujen ja muuksi kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden määritelmiin, joista säädetään sellaisissa unionin säädöksissä, jotka on sittemmin kumottu. Unionin lainsäädännön selkeyden vuoksi nämä viittaukset olisi korvattava viittauksilla vastaaviin määritelmiin voimassa olevissa säädöksissä. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitettä I olisi muutettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
(18)
Koska jäsenvaltiot ja rehualan taloudelliset toimijat tarvitsevat riittävästi aikaa mukauttaakseen valvontamenettelyjään tällä asetuksella käyttöön otettavien uusien vaatimusten mukaisiksi, tätä asetusta ei pitäisi soveltaa välittömästi sen voimaantulon jälkeen.
(19)
Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 999/2001 olisi muutettava.
(20)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteet I ja IV tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä kesäkuuta 2013.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä tammikuuta 2013.