PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1313/2014
ze dne 10. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1355/2008 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Opatření měla podobu zvláštního cla pro jednotlivé společnosti v rozmezí od 361,4 EUR/t do 531,2 EUR/t čisté hmotnosti výrobku.
(2)
Tato opatření byla Soudním dvorem EU dne 22. března 2012 (3) zrušena, avšak dne 18. února 2013 byla znovu uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 158/2013 (4).
1.2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (5) obdržela Komise dne 12. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal subjekt Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (dále jen „FENAVAL“) jménem výrobců představujících více než 75 % celkové produkce některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. října 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
1.4. Šetření
1.4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(6)
Šetření týkající se pokračování dumpingu se vztahovalo na období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. října 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2. Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla tyto strany: žadatele, výrobce v Unii a jejich příslušná sdružení, známé vyvážející výrobce v Číně a potenciálních srovnatelných zemích, dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jejich příslušná sdružení, dodavatele výrobcům v Unii a jejich příslušná sdružení, sdružení spotřebitelů v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Těmto stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Jelikož požadované informace předložila pouze jedna skupina vyvážejících výrobců z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, bylo identifikováno 32 dovozců a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Sedm z nich se přihlásilo a poskytlo informace požadované pro výběr vzorku. Jako součást vzorku byli vybráni tři z nich, avšak pouze dva ve stanovené lhůtě potvrdili, že chtějí být do vzorku zahrnuti.
(11)
Na základě výše uvedených informací Komise všem zúčastněným stranám a těm, které se ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přihlásily, zaslala dotazníky. Odpovědi obdržela od pěti výrobců v Unii, spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi dodavatelů výrobcům v Unii, jednoho sdružení dodavatelů výrobcům v Unii a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi.
(12)
Dvě sdružení dovozců se přihlásila jako zúčastněné strany. Své připomínky rovněž předložilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, byly identifikovány čtyři společnosti a vyzvány, aby poskytly potřebné informace. Pouze jedna z těchto společností poskytla požadované informace a souhlasila s inspekcí na místě.
(14)
Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španělsko,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španělsko,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencie), Španělsko,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencie), Španělsko;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Čína a s ním spojená společnost Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd;
c)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburk, Německo,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburk, Německo;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turecko.
1.5. Zveřejnění podstatných skutečností a slyšení
(15)
Komise dne 13. října 2014 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit antidumpingová cla („poskytnutí konečných informací“). Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky, včetně svých stanovisek ke konečným zjištěním. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení. Tři dovozci požádali o společné slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení v obchodních řízeních a bylo jim vyhověno. Jedno evropské sdružení obchodníků požádalo o konzultaci s útvary Komise a bylo mu vyhověno.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(16)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. upravené nebo konzervované mandarinky (včetně tangerine a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2008 30 55 a 2008 30 75 a ex 2008 30 90.
(17)
Dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhu satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě v různých velikostech podle konkrétní poptávky na různých trzích.
(18)
Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu nebo ke zpracování. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek.
2.2. Obdobný výrobek
(19)
Výrobci z Unie tvrdili, že dovážený výrobek a výrobek z Unie jsou obdobnými výrobky z těchto důvodů:
-
oba výrobky mají stejné nebo velmi podobné fyzikální vlastnosti, jako je chuť, tvar, velikost a struktura,
-
prodávají se stejnými nebo podobnými distribučními kanály a konkurují si především cenou,
-
oba mají stejné či podobné koncové použití,
-
jsou snadno zaměnitelné,
-
pro sazební účely jsou zařazeny do stejného čísla kombinované nomenklatury.
(20)
Někteří dovozci na druhou stranu tvrdili, že dovážený výrobek má vyšší jakost, neboť obsahuje méně rozlámaných dílků (nejvýše 5 %), lepší chuť, vzhled a strukturu než výrobek z Unie. Tvrdili rovněž, že dovážený výrobek se od výrobku z Unie odlišuje i vůní.
(21)
Komise tato tvrzení prošetřila a na základě dostupných údaje dospěla k závěru, že tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 19. bodě odůvodnění jsou správná.
(22)
Naopak tvrzení dovozců musela být zamítnuta z těchto důvodů:
a)
některé rozdíly v jakosti (množství rozlámaných dílků, chuť, vzhled, vůně a struktura) nemají vliv na základní vlastnosti výrobku. Dovážený výrobek je stále zaměnitelný a má stejné či podobné koncové použití jako výrobek z Unie. Ve skutečnosti výrobci z Unie prodávali během posuzovaného období svůj výrobek i s vyšším podílem rozlámaných dílků jak dovozcům, tak stejným skupinám uživatelů/spotřebitelů (např. řetězcům supermarketů a dodavatelům pekařského odvětví), kterým dodávali také dovozci. Kromě toho jeden řetězec supermarketů v Evropské unii rovněž potvrdil, že prodával výrobek evropského i čínského původu pod stejnou výrobní a obchodní značkou;
b)
maximální podíl 5 % rozlámaných díků není výlučným znakem pouze u dováženého výrobku. Ve skutečnosti bylo šetřením zjištěno, že výrobci z Unie nabízejí širokou škálu různých jakostí s různým procentem rozlámaných dílků, mimo jiné s podílem maximálně 5 % rozlámaných dílků. Někteří dovozci nakupovali výrobek s maximálním podílem 5 % rozlámaných dílků od výrobců z Unie.
(23)
Proto jsou podobně jako v původním šetření dovážené výrobky a výrobky vyrobené výrobním odvětvím Unie považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1. Předběžné poznámky
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu.
(25)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna skupina společností, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Na tuto společnost připadalo v období přezkumného šetření asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie.
3.2. Dumpingové dovozy v průběhu období přezkumného šetření
3.2.1. Srovnatelná země
(26)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(28)
Ohledně Turecka jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi.
(29)
Jeden z kontaktovaných tureckých vyvážejících výrobců, Frigo-Pak, odpověděl včas na všechny otázky v dotazníku a souhlasil s inspekcí na místě ve svých prostorách.
3.2.2. Běžná hodnota
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobce v Turecku. Tato společnost neprodávala obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů, přičemž v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) přiměřený zisk. Pro prodejní, správní a režijní náklady byla použita sazba, kterou tento výrobce používá na svůj domácí prodej dalších konzervovaných produktů, a to 10-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí). Použitá míra zisku je stejná jako míra použitá v původním šetření, tj. 6,8 %, což odpovídá zisku, kterého dosahovalo výrobní odvětví EU před tím, než mu byla způsobena újma dumpingovým dovozem z Číny.
3.2.3. Vývozní cena
(31)
Prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu z Číny do Unie.
3.2.4. Srovnání
(32)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(33)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, provizích a bankovních poplatcích, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.5. Dumpingové rozpětí
(34)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(35)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí dosahovalo více než 60 %.
(36)
Pokud jde o Čínu jako celek, ze srovnání váženého průměru vývozní ceny čínského dovozu dotčeného výrobku podle údajů Eurostatu s váženým průměrem běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi (řádně upravené, aby s ohledem na sortiment prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců srovnatelných druhů výrobků v EU odrážela pravděpodobný sortiment čínského dovozu) vyplynul rovněž značný, ještě vyšší dumping.
(37)
Po poskytnutí konečných informací tvrdilo evropské obchodní sdružení, že na rozdíl od čínských vyvážejících výrobců a španělských výrobců nemělo žádnou možnost ověřit přesné výpočty (dumpingu a újmy), a proto požádalo Komisi, aby poskytla podrobný výpočet výše dumpingu. Během slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení dali rovněž tři dovozci najevo, že by byli uvítali, kdyby obdrželi podrobnosti k výpočtu výše dumpingu.
(38)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje, na jejichž základě Komise provedla své výpočty, obsahují obchodní tajemství a důvěrné informace. Spolupracující vyvážející výrobce, který poskytl tyto údaje, řádně obdržel konkrétní informace o podrobném výpočtu výše dumpingu a újmy a nevyslovil k nim žádné připomínky ani nepožádal o objasnění. Komise nemůže tyto údaje z důvodu jejich důvěrného charakteru zpřístupnit jiným zúčastněným stranám k nahlédnutí. Avšak metodika, kterou použila Komise, jak je uvedeno ve 30. až 36. bodě odůvodnění výše, byla poskytnuta všem zúčastněným stranám. Úředník pro slyšení během uvedeného slyšení informoval dovozce, že ho mohou požádat o ověření výpočtu Komise, pokud mají pochybnosti ohledně jeho přesnosti. Tři dovozci však v tomto ohledu o intervenci úředníka pro slyšení nepožádali.
(39)
V každém případě evropské obchodní sdružení vypočítalo samo dumpingové rozpětí porovnáním průměrných dovozních cen z Číny podle Eurostatu s průměrnými dovozními cenami z Turecka podle Eurostatu. Podle tohoto obchodního sdružení toto srovnání naznačuje nižší úroveň dumpingu, a to cca 30 %. V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že v přezkumu před pozbytím platnosti je přesná úroveň dumpingu méně důležitá než při šetření, v němž se určuje výše cla. Za druhé, jak je vysvětleno v 30. až 33. bodě odůvodnění, vycházel výpočet Komise ze „skutečných“ údajů o běžné hodnotě od spolupracujícího a prověřeného tureckého výrobce a porovnání s čínskými vývozními cenami bylo provedeno velmi podrobně. Údaje, na jejichž základě Komise provedla svůj výpočet, jsou proto považovány za mnohem spolehlivější a přesnější než odhad navrhovaný uvedeným sdružením v jeho připomínkách ke zveřejnění.
(40)
Během slyšení u úředníka pro slyšení tři dovozci dále tvrdili, že k dumpingu nedošlo. Své tvrzení podložili skutečností, že Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny spolupracujícího čínského výrobce vyvážejícího na několik důležitých trhů mimo EU byly nižší než průměrné prodejní ceny na trh Unie. Toto tvrzení musí být zamítnuto, neboť dumping znamená prodej na daném trhu za ceny nižší, než je běžná hodnota, a nikoli za ceny nižší, než jakých se dosáhne na trzích v jiných třetích zemích.
3.3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1. Předběžná poznámka
(41)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(42)
Během velké části období přezkumného šetření nebyla v EU v platnosti žádná opatření, neboť byla zrušena (viz 2. bod odůvodnění výše). Během uvedeného období bylo dosaženo kulminace dovozu v letech 2011/12; ve zbývajícím období přezkumného šetření pak následoval pokles. Ve skutečnosti se zde jedná spíše o nahromadění zásob než o skutečné zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž lze tento vývoj přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti.
3.3.2. Výroba, domácí spotřeba a vývozní kapacita čínských výrobců
(43)
Pokud jde o celkovou čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise od žádného čínského výrobce nebo jiné zúčastněné strany neobdržela žádné informace. V souladu s článkem 18 základního nařízení Komise vyvodila své závěry z dostupných údajů.
(44)
Podle zprávy zveřejněné Zahraničním zemědělským úřadem při Ministerstvu zemědělství USA (FAS/USDA), která byla přiložena k žádosti o přezkum a která je rovněž veřejně dostupná (7), se množství čerstvých mandarinek určených ke zpracování (tj. k výrobě konzervovaných mandarinek) v Číně mezi lety 2009/2010 (520 000 tun) a obdobím přezkumného šetření (660 000 tun) zvýšilo o 27 %. Výroba čínských konzervovaných mandarinek zaznamenala obdobný vývoj. Podle této zprávy Čína zvýšila výrobu konzervovaných mandarinek z 347 000 tun v období 2009/2010 na 440 000 tun v období přezkumného šetření. Kromě toho podle odhadů uvedených ve zprávě činila čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v období 2013/2014 asi 100 000-150 000 tun. Jelikož se v jiném veřejně přístupném zdroji odhaduje domácí spotřeba na 50 000-100 000 tun (8), jeví se odhadovaná domácí spotřeba ve výši 100 000 tun jako přiměřená. S ohledem na výše uvedené informace lze množství čínských konzervovaných mandarinek, které je k dispozici pro vývoz v období přezkumného šetření, odhadovat na 340 000 tun.
(45)
Odhady množství čínských konzervovaných mandarinek, které byly k dispozici pro vývoz od roku 2009 do roku 2014 (9), se podle dalších dostupných zdrojů mírně liší. Navzdory těmto rozdílům však všechny naznačují, že množství čínských konzervovaných mandarinek, které bylo od roku 2009 do roku 2013 k dispozici pro vývoz, činilo nejméně 300 000 tun na vykazovanou sezónu. Žádný z těchto zdrojů neobsahuje náznaky, že by se množství čínských konzervovaných mandarinek, které jsou k dispozici pro vývoz, mohlo v budoucnosti výrazně snížit.
3.3.3. Atraktivita trhu Unie
(46)
I když dovoz z Číny činil během období přezkumného šetření 19 253 tun, ukazují údaje o dovozu z původního šetření, které se vztahují na období 2002 až 2007, že čínští výrobci mohou každou sezónu na trh Unie nasměrovat více než 60 000 tun, jak potvrzují údaje Eurostatu o dovozu za sezónu 2011/2012. Kromě toho vysoká úroveň dovozu v období 2011/2012, kdy opatření po většinu doby neplatila (tedy od 22. března 2012), ukazuje, že Unie je z hlediska cen pro čínské výrobce atraktivním trhem a že při zrušení stávajících antidumpingových opatření by se na trh Unie dostal značný objem dumpingového dovozu z Číny.
(47)
Skutečnost, že Čína v období 2002-2007 (kdy nebyla uložena žádná antidumpingová opatření) vyvezla v průměru za sezónu do Unie podstatně více (o 36 %) konzervovaných mandarinek než v období 2009-2013 (kdy byla kromě období od 22. března 2012 do 23. února 2013 uložena cla), přestože byl celkový objem, který měla Čína k dispozici na vývoz do celého světa, v prvním období nižší než ve druhém, potvrzuje pravděpodobnost, že by čínští výrobci při zrušení opatření objem svého dovozu do Unie zvýšili na úroveň, která byla zjištěna během původního šetření.
3.3.4. Ceny vývozu do třetích zemí
(48)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny vývozu spolupracující společnosti na několik důležitých trhů (např. do Japonska, Malajsie, Filipín, Thajska) byly v období přezkumného šetření nižší, než průměrné prodejní ceny vývozu do Unie. Lze tedy očekávat, že by spolupracující vyvážející výrobce v případě nezavedení opatření přesunul přinejmenším část tohoto vývozu do Unie.
(49)
Také z čínských vývozních statistik týkajících se upravených a/nebo konzervovaných citrusových plodů ve vzduchotěsných nádobách vyplývá, že je pravděpodobné, že dojde k přesunu čínského vývozu do Unie. Na základě těchto statistik se tedy odhaduje, že během období přezkumného šetření bylo prodáno asi 20 000 tun dotčeného výrobku na vývozní trhy, na nichž jsou průměrné ceny nižší než ceny v EU, ačkoli se na dovoz z Číny na těchto trzích nevztahovala žádná antidumpingová cla. Během období přezkumného šetření by tento objem odpovídal domácímu prodeji výrobního odvětví Unie a 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, na základě stávající velikosti evropského trhu s konzervovanými mandarinkami (celková spotřeba EU: 44 523 tun) a podle údajů z čínských vývozních statistik by objem stávajícího čínského vývozu do EU a potenciální objem vývozu, který se vyplatí přesměrovat do Unie, pokryl téměř celou poptávku EU po konzervovaných mandarinkách.
3.3.5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký a byl v minulosti pro čínské vývozce zajímavý, a na volné výrobní kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, jakož i na prokázanou připravenost a schopnost čínských výrobců v případě pobídky urychleně zvýšit vývoz do Unie, se vyvozuje závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval.
4. ÚJMA
4.1. Obecné poznámky
(51)
Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, takže období sklizně a zpracování trvá od počátku října přibližně do konce ledna (u některých odrůd do února nebo března) následujícího roku. Většina smluv o koupi (např. nezávislými dovozci) a prodeji se vyjednává v prvních měsících každé sezóny. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání používá sezóna (od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku). Komise ve své analýze stejně jako v původním šetření tento postup převzala.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(52)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii pět výrobců. Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření byla zjištěna na základě odpovědí čtyř jednotlivých výrobců na dotazník, které byly ověřeny během inspekce na místě. Výroba zbývajícího výrobce, který přiměřeným způsobem nespolupracoval a u něhož nebyla provedena inspekce na místě, byla zjištěna na základě odpovědí na dotazník, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti. Na tomto základě byla celková produkce Unie během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 28 500 tun.
(53)
Má se proto za to, že výše uvedení výrobci Unie, na které připadá veškerá výroba Unie, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3. Zjevná spotřeba na trhu Unie
(54)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě údajů o dovozu předložených Eurostatem na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství), které se tak přesně kryjí s definicí dotčeného produktu, a na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v EU.
(55)
Je třeba poznamenat, že ačkoli je analýza založena spíše na sezónách než na kalendářních letech, výše uvedena metodika nemusí nutně odrážet spotřebu na úrovni průmyslového uživatele/spotřebitele. Jelikož je hlavní surovina (čerstvé ovoce) k dispozici pouze sezónně, je v daném odvětví jak pro dovozce, tak pro výrobce v Unii běžnou praxí vytvářet zásoby, když je čerstvé ovoce konzervováno, a pak během roku prodávat zpracované produkty distributorům nebo průmyslovým uživatelům. Spotřeba tak může být někdy ovlivněna hromaděním zásob.
(56)
Na tomto základě se spotřeba Unie během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Během posuzovaného období zůstala spotřeba citrusových plodů v Unii v průměru mírně pod 70 000 tunami. V období 2011/2012 však bylo dosaženo kulminace dovozu, po které pak během období přezkumného šetření následoval pokles. Tento vývoj je ve skutečnosti spíše odrazem nahromadění zásob než skutečného zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž jej lze přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření dočasně nebyla v platnosti (viz 2. bod odůvodnění). Kulminace dovozu v období 2011/2012 byla vyrovnána nižší mírou dovozu během období přezkumného šetření a s tím související nižší spotřebou v Unii
(58)
Někteří dovozci tvrdili, že zásoby nehromadili. Uvedli také, že od 6. října 2011, kdy generální advokát přednesl své stanovisko ve věci C-338/10, již byli přesvědčeni, že Soudní dvůr opatření zruší. Proto odložili celní odbavení dotčeného výrobku do doby, kdy byl vynesen konečný rozsudek Soudního dvora.
(59)
V této souvislosti je třeba připomenout, že hromadění zásob lze definovat jako navyšování a skladování rezerv. Údaje, které měla Komise k dispozici, ukazují, že od zrušení opatření dne 22. března 2012 do července 2012 byl dovezen obrovský objem dotčeného výrobku: v průměru téměř 9 000 tun měsíčně. Poté se do konce období přezkumného šetření průměrná úroveň dovozu snížila na přibližně 1 650 tun měsíčně, což bylo asi o 2 000 tun měsíčně méně než v porovnání s průměrnou úrovní dovozu v období před zrušením opatření. Komise dospěla k závěru, že aby dovozci dosáhli tak výrazné úrovně měsíčního dovozu během poměrně krátké doby, museli nahromadit velký objem dotčeného výrobku. To ostatně potvrdili rovněž někteří dovozci, kteří přiznali, že odkládali celní odbavení, jakmile už byli přesvědčeni, že budou antidumpingová cla zrušena. Proto muselo být tvrzení, že dovozci nehromadili zásoby, zamítnuto.
4.4. Dovoz z Číny do Unie
(60)
Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovala pouze jedna skupina čínských vývozců a že tato skupina představovala během období přezkumného šetření zhruba 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) celkového dovozu z Číny, dospělo se k závěru, že údaje Eurostatu na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství) byly nejpřesnějším a nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Individuální ceny spolupracujícího čínského vývozce byly nicméně rovněž prověřeny.
4.4.1. Objem a podíl na trhu
(61)
Objem čínského dovozu a odpovídající podíly na trhu se během posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Podíl na trhu
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2008 objem čínského dovozu obecně vykazoval klesající tendenci. Je třeba připomenout, že dovoz dosáhl v období původního šetření (2006/2007) 56 108 tun.
(63)
Jak bylo již řečeno, dovoz kulminoval v období 2011/2012. Tato kulminace byla jasným výsledkem zrušení antidumpingových opatření v březnu 2012. Při pohledu na měsíční vývoj čínského dovozu na základě údajů Eurostatu je patrné, že zatímco měsíční čínský dovoz obecně kolísal mezi 2 000 a 6 000 tunami, v období od března do července 2012 však dosáhl úrovně 6 000 až 12 000 tun (v průměru téměř 9 000 tun měsíčně). V této souvislosti je třeba poznamenat, že opatření byla zrušena v březnu 2012 a obnovena opět v únoru 2013 avšak 29. června 2012 (10) byla zavedena celní evidence, což dovoz silně utlumilo.
(64)
Podobně jako objem dovozu se během posuzovaného období vyvíjel také čínský podíl na trhu, který se z 71 % snížil na 43 %. I při zohlednění dopadu neobvyklé úrovně čínského dovozu v období 2011/2012 a v období přezkumného šetření se podíl na trhu snížil ze zhruba 70 % v období 2009/2010 na průměrných 55 % v následujících letech.
4.4.2. Ceny a cenové podbízení
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období zvýšily o 37 %. Je však třeba poukázat na to, že se ceny v období 2011/2012 značně zvýšily a následně během období přezkumného šetření snížily.
(66)
Jelikož objem dovozu jediného spolupracujícího vývozce představoval pouze asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu z Číny během období přezkumného šetření, byla otázka, zda došlo k cenovému podbízení, prošetřena také na základě dovozní statistiky pro veškerý čínský vývoz.
(67)
Za tímto účelem byly porovnány vážené průměry prodejních cen spolupracujících výrobců v Unii, které byly účtovány odběratelům na trhu v Unii, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozu z Číny, které předložil Eurostat. Tyto ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) byly upraveny tak, aby pokrývaly náklady související s celním odbavením, totiž clo a náklady po dovozu.
(68)
Srovnání provedené na tomto základě ukázalo, že u dovozu dotčeného výrobku v období přezkumného šetření došlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 4,8 %, pokud se při výpočtu zohledňuje dopad platných antidumpingových opatření. Pokud se však do dovozní ceny antidumpingové clo nezapočítá, dosahuje rozpětí cenového podbízení 28 %.
(69)
Na základě řádně upravených dovozních cen nahlášených čínským spolupracujícím vývozcem bylo v období přezkumného šetření zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 14 %, přičemž byla zohledněna platná antidumpingová cla. Bez účinku antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení 20 %. Je třeba poznamenat, že většina tohoto vývozu se uskutečnila během období přezkumného šetření, kdy byla opatření zrušena.
4.5. Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(70)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období nikdy nepřekročil 11,2 % podílu na trhu. Většina tohoto dovozu (v posuzovaném období nejméně 89 %) byla z Turecka.
Tabulka 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Podíl na trhu
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(72)
I když všech pět výrobců z Unie vyplnilo dotazník, bylo rozhodnuto, že odpovědi jednoho výrobce nelze využít úplně, neboť nebyly ověřeny inspekcí na místě. Analýza se proto opírala o následující metodiku.
(73)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingového rozpětí a zotavení z dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Hodnocení vycházelo z informací poskytnutých čtyřmi plně spolupracujícími výrobci z Unie. U výrobce, jehož odpovědi na dotazník nebyly ověřeny, bylo hodnocení provedeno na základě údajů, které tento výrobce poskytl a které byly pokud možno porovnány s údaji uvedenými v žádosti a v auditované účetní závěrce tohoto výrobce.
(74)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy) byla provedena na úrovni čtyř plně spolupracujících výrobců v Unii. Hodnocení vycházelo z informací, které byly řádně ověřeny během inspekce na místě.
4.6.1. Makroekonomické ukazatele
4.6.1.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Výrobní kapacita (v tunách)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Výroba se během posuzovaného období výrazně zvýšila ze zhruba 12 000 tun na téměř 29 000 tun během období přezkumného šetření. V sezóně 2009/2010 se vyrábělo málo, neboť výrobní odvětví Unie bylo ještě ovlivňováno dumpingovým dovozem čínských konzervovaných mandarinek z předchozí sezóny a skutečností, že má ještě zásoby z předchozí sezóny, kdy neplatila antidumpingová opatření. Výroba se v sezóně 2010/2011 zvýšila, neboť na nový čínský dovoz se vztahovala platná antidumpingová opatření.
(76)
Jelikož se výrobní kapacita Unie během celého období nezměnila, vzrostlo odpovídajícím způsobem využití kapacity. Stále však zůstávalo pod 50 %.
(77)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že jeden výrobce v Unii ukončil od období 2012/2013 výrobu a že tento výrobce a dva další byli v obtížné finanční situaci. Z těchto důvodů se tvrdilo, že údaje o výrobě a výrobní kapacitě/využití kapacit byly uměle nafouknuty.
(78)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že informace shromážděné během šetření naznačují, že všichni výrobci v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie, ve všech sezónách během posuzovaného období vyráběli. První tvrzení, že jeden výrobce ukončil během období přezkumného šetření výrobu, by proto mělo být zamítnuto.
(79)
Pokud jde o údajnou obtížnou finanční situaci výrobců v Unii, jeden z těchto výrobců byl během posuzovaného období skutečně v insolvenčním řízení. Šetření však ukázalo, že úroveň výroby uvedeného výrobce se během posuzovaného období výrazně zvýšila, zatímco jeho kapacita se nezměnila. Proto se dospělo k závěru, že insolvenční řízení nemělo negativní dopad na produkci tohoto výrobce. U dalších dvou výrobců v Unii sice bylo zahájeno insolvenční řízení, avšak až po posuzovaném období. Tato skutečnost potvrzuje závěr (viz 96. až 98. bod odůvodnění), že újma byla skutečně obnovena a že výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní finanční situaci.
4.6.1.2. Objem prodeje a podíl na trhu v Unii
Tabulka 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem prodeje (v tunách)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období zvýšil o 35 %.
(81)
Také podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval během posuzovaného odvětví rostoucí trend. I při zohlednění nahromadění zásob na úroveň spotřeby Unie v období 2011/2012 a během období přezkumného šetření se podíl na trhu zvýšil ze zhruba 23 % na počátku období na průměrně 35 % v posledních dvou letech šetření.
4.6.1.3. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Jak zaměstnanost, tak produktivita se během posuzovaného období zlepšily a odrážely celkové zvýšení výroby a objemu prodeje. Zvýšení produktivity v sezóně 2010/2011 bylo spojené s vyšším objemem výroby, který byl důsledkem toho, že v tomto období v plném rozsahu platila antidumpingová opatření.
(83)
Výše uvedené údaje o zaměstnanosti jsou ekvivalentem plného pracovního úvazku, a proto z nich nevyplývá absolutní počet sezónních pracovních míst. Aby bylo možné si lépe představit množství dotčených pracovních míst, je třeba podotknout, že údaj pro období přezkumného šetření představuje 2 400 sezónních pracovních míst přepočtených na ekvivalent plného pracovního úvazku.
4.6.1.4. Růst
(84)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo využít růstu na trhu Unie do roku 2011. Jakmile však byla zrušena opatření vůči Číně (viz 2. bod odůvodnění) a trh Unie zaplavil dovoz z Číny, ztratilo výrobní odvětví Unie značnou část svého podílu na trhu. Poté, co byla cla opět zavedena, bylo výrobní odvětví Unie schopné získat svůj ztracený podíl na trhu zpět, byť za cenu zhoršující se finanční situace.
4.6.1.5. Rozsah dumpingu a zotavení z účinků dřívějšího dumpingu
(85)
Dumping během období přezkumného šetření pokračoval ve značném rozsahu, jak je vysvětleno v bodě 3.2.5 (viz 34. a 35. bod odůvodnění) výše.
(86)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny považovat za zanedbatelný. Je třeba poznamenat, že se výrobní odvětví Unie stále ještě zotavuje z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o využití kapacit a ziskovost (v porovnání s původním šetřením).
4.6.2. Mikroekonomické ukazatele
4.6.2.1. Zásoby
Tabulka 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zásoby (v tunách)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Výrobci Unie v posledních dvou sezónách značně navýšili své zásoby. Promítá se v tom skutečnost, že se výroba v posuzovaném období zvýšila více než prodej.
4.6.2.2. Prodejní ceny v Unii
Tabulka 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná jednotková prodejní cena (EUR/t)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
V období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své prodejní ceny v EU o 11 %. Tento nárůst byl zvlášť výrazný v období 2011/2012, avšak ceny se následně v období přezkumného šetření snížily. To lze přičítat vysoké úrovni čínského dovozu v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti, a cenovému podbízení u dotčeného výrobku z Číny v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie.
4.6.2.3. Ziskovost a peněžní tok
Tabulka 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie nejprve (tj. v období 2010/2011-2011/2012) výrazně zlepšila. V období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie bylo opět ztrátové.
(90)
Zlepšení ziskovosti jednoznačně souviselo s tím, že výrobní odvětví Unie dokázalo v letech po zavedení antidumpingových opatření zvýšit svůj prodej a objem výroby, jakož i prodejní ceny. Skutečnost, že se v období přezkumného šetření obnovila ztrátovost, je důsledkem nízkých prodejních cen kvůli náhlému přílivu čínského dovozu poté, co Soudní dvůr EU zrušil cla.
(91)
V této souvislosti je třeba připomenout, že v období od března do července 2012 bylo dovezeno značné množství čínských výrobků osvobozených od antidumpingového cla. Kromě toho bylo zjištěno, že ceny čínského dovozu jsou podbízivé ve vztahu k cenám v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. To mělo za následek obecné stlačení cen, které pak vedlo ke ztrátovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Během posuzovaného období vývoj peněžního toku obecně odpovídal vývoji celkové ziskovosti výrobního odvětví Unie, spolu s účinky zvýšení zásob zejména v posledních dvou letech šetření.
4.6.2.4. Investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a růst
Tabulka 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Investice (v EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Návratnost investic (čistá aktiva)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Část výrobního odvětví Unie během posuzovaného období investovala do údržby a optimalizace stávajících výrobních strojních zařízení. Úroveň investic se zvýšila především v období 2011/2012, k čemuž s největší pravděpodobností přispěla úroveň zisku, které bylo dosaženo v daném roce a bezprostředně před ním. Tyto investice provedl zejména jeden výrobce v Unii, aby měl k dispozici jistý zdroj dodávek surovin, jenž by doplňoval stávající zdroje, a zlepšil dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Návratnosti investic během posuzovaného období kopírovala trend ziskovosti.
(94)
Část výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období potýkala s potížemi při opatřování kapitálu, byla však nakonec schopna svůj dluh restrukturalizovat.
4.6.2.5. Mzdy
Tabulka 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Náklady práce na zaměstnance (v EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Průměrná úroveň mezd zůstala během posuzovaného období poměrně konstantní, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily.
4.7. Závěr
(96)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zlepšila. Uložení antidumpingových opatření koncem roku 2008 umožnilo výrobnímu odvětví Unie se pomalu, ale vytrvale zotavovat ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál na trhu Unie. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustruje zvýšená úroveň výroby a prodeje a zejména úroveň ziskovosti.
(97)
Tato situace se však v období přezkumného šetření změnila. Opatření byla zrušena v březnu 2012, načež se dovoz z Číny do června 2012, kdy byla pro dovoz zavedena celní evidence, výrazně zvýšil. Dovozci využili zrušení antidumpingových cel, aby si v období 2011/2012 vytvořili zásoby a aby tyto výrobky během období přezkumného šetření uvedli na trh EU za nízké ceny. Tím došlo na trhu EU obecně k silnému cenovému tlaku a v důsledku toho opět ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví, které pak nemělo jinou možnost, než snížit své ceny, aby si udrželo svou úroveň prodeje. To však mělo zásadní důsledky pro jeho finanční situaci.
(98)
Situace, v níž výrobnímu odvětví stále vzniká újma, je nejvíce patrná na několika negativních finančních ukazatelích, zejména na ziskovosti a peněžním toku, v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím výrobní kapacity. Tato skutečnost je překážkou pro nové investice a růst.
(99)
Jedno evropské sdružení obchodníků zpochybnilo zjištění ohledně újmy a argumentovalo tím, že objem prodeje, zaměstnanost a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jakož i úroveň investic jednoho výrobce v Unii, se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně.
(100)
Tato námitka by však měla být zamítnuta. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení však seznam příslušných hospodářských ukazatelů, které by měly být posouzeny, není vyčerpávající; jedno nebo několik těchto kritérií nemusí být nezbytně rozhodující pro posouzení účinků dumpingového dovozu na dotčené výrobní odvětví Unie. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění, ukazatele navržené žadatelem nebyly rozhodující pro to, aby Komise vyvodila své závěry o újmě vznikající výrobnímu odvětví Unie. Závěr o přetrvávání újmy vycházel spíše z negativních finančních ukazatelů souvisejících se ziskovostí a peněžním tokem v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím kapacity.
5. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
5.1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(101)
Pokud by byla opatření zrušena, objem dovozu by se zřejmě zvýšil a způsobil výrobnímu odvětví Unie další újmu. To lze odůvodnit následujícími prvky.
(102)
Výše uvedená analýza (viz 44. bod odůvodnění) ukazuje, že ačkoli objem čínského vývozu do Unie po zavedení opatření koncem roku 2008 výrazně klesl, čínští výrobci stále vyrábějí značný objem dotčeného výrobku, který je z převážné části určen na vývoz.
(103)
Pokud jde o očekávaný objem a ceny, je jasné, že trh Unie zůstává pro čínské vyvážející výrobce velmi atraktivní. Za prvé, pokud jde o objem, je trh Unie pro čínské konzervované mandarinky třetím největším trhem na světě. Kromě toho vývoj po zrušení opatření ukazuje, že čínští vývozci jsou schopni rychle vyvézt značná množství dotčeného výrobku na trh Unie, aniž by museli přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. V tomto ohledu nakonec údaje z původního šetření ukázaly, že Čína může každou sezónu snadno vyvézt více než 60 000 tun na trh Unie, což představuje téměř 90 % průměrné spotřeby Unie v posuzovaném období.
(104)
Pokud by Čína na základě zrušení opatření skutečně zvýšila svůj vývoz do EU, došlo by s velkou pravděpodobností ke střednědobému obecnému snížení cen na trhu EU. Tím by se výrobci v EU dostali do ještě složitější situace, jak je vysvětleno níže.
(105)
Za druhé, pokud jde o ceny, ukazuje čínská databáze (11), že Čína v minulosti vyvážela značné objemy do zemí mimo EU za ceny nižší, než byly vývozní ceny do EU. Během období přezkumného šetření činil objem vývozu do těchto zemí mimo EU přibližně 20 000 tun, což odpovídá 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. S ohledem na atraktivitu cen na trhu EU se dospělo k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně tento objem přesměrovali na lukrativnější trh Unie.
(106)
Kromě toho z výše uvedené analýzy (viz 68. a 69. bod odůvodnění) vyplývá, že ceny čínského dovozu na trh Unie jsou výrazně nižší než ceny výrobců v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. I když se ceny čínského dovozu v sezóně 2011/2012, kdy opatření nebyla v platnosti, zvýšily, byly podle údajů Eurostatu přesto výrazně nižší než ceny v EU. Na tomto základě byla výše cenového rozdílu v období 2011/2012 dokonce srovnatelná s výší v období přezkumného šetření.
(107)
Na trhu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů existuje velká cenová konkurence, neboť hospodářská soutěž je založena zejména na cenách. Tato situace je dále umocněna tím, že prodej se obvykle uskutečňuje v poměrně velkém množství. Pokud by byl levný dumpingový dovoz na trhu Unie k dispozici ve značném množství, mělo by to přímý vliv na obecnou úroveň cen na trhu Unie, což by vedlo k celkovému poklesu cen.
(108)
Zrušení antidumpingových cel na konci posuzovaného období je dokonalým příkladem toho, co by se stalo v případě, že opatření pozbudou platnosti.
(109)
Jakmile Soudní dvůr EU opatření zrušil a než byla zavedena celní evidence, objem čínského dovozu se rychle a výrazně zvýšil. Obrovský objem tohoto levného dovozu na trhu Unie donutil výrobce v Unii snížit ceny, aby si udrželi pozici z hlediska objemu prodeje a výroby, což vedlo k jejich ztrátovosti.
(110)
Tato situace byla výsledkem dovozu výrobků osvobozených od antidumpingového cla během období pouze pěti měsíců. Vliv na situaci výrobního odvětví Unie by byl v případě uplynutí platnosti opatření zjevně ještě závažnější. Pokud by došlo k obnovení dovozu velkého množství výrobků za nízké ceny, se vší pravděpodobností by se újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě prohloubila. Výrobci v Unii by se potýkali s poklesem objemu výroby a prodeje a snížením cen, což by vedlo ke zvýšení ztrát. Výpočet podbízení na základě údajů uvedených v bodě 4.4.2 (viz 68. a 69. bod odůvodnění) při nezapočtení antidumpingových cel přesahuje úroveň podbízení 20 %.
(111)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že by výrobní odvětví Unie v případě zrušení opatření neutrpělo újmu, neboť by se v budoucnosti dal očekávat menší objem dovozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se opírá o následující důvody. Za prvé, domácí spotřeba čerstvého ovoce v Číně se v budoucnosti zvýší stejně jako čínský vývoz čerstvého ovoce do Ruska. Za druhé lze rovněž očekávat, že se zvýší domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v Číně. Za třetí, statistiky Eurostatu výše uvedené informace potvrzují, neboť od sezóny 2012/2013 vykazují nižší dovoz dotčeného výrobku.
(112)
Tato tvrzení by však měla být zamítnuta z následujících důvodů:
a)
za prvé, i kdyby se dalo očekávat zvýšení čínské domácí spotřeby a vývozu čerstvého ovoce, podle odhadů na základě dostupných údajů by se srovnatelně zvýšila i čínská výroba (12). Proto se dospělo k závěru, že dostupnost čerstvého ovoce pro čínský konzervárenský průmysl nebude v sezóně 2013/2014 výrazně dotčena;
b)
za druhé, ve 44. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek bude činit zhruba 100 000 tun na sezónu, a nic nenasvědčuje tomu, že tento objem v budoucnu poroste. Žadatelé tedy rovněž neposkytli žádný důkaz, že by se zvyšovala spotřeba;
c)
v souvislosti se třetím důvodem je třeba připomenout, že nižší dovoz dotčeného výrobku v sezóně 2012/2013 (období přezkumného šetření) lze přiměřeně odůvodnit hromaděním zásob vyplývajícím z obrovského dovozu, ke kterému došlo v sezóně 2011/2012 během prvních pěti měsíců po zrušení opatření (viz 59. bod odůvodnění).
(113)
Stejné evropské sdružení obchodníků rovněž tvrdilo, že větší objem čerstvého ovoce na trhu Unie, pravděpodobně kvůli ruskému embargu, by snížil ceny tohoto ovoce, což by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále zlepšovat svou konkurenceschopnost.
(114)
Takové tvrzení je však čistě spekulativní a nebylo podloženo žádnými důkazy. I když se mohou ceny surovin v budoucnosti snížit, nepovažuje se to za dostatečný důvod nenapravovat negativní účinek dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Má se tedy za to, že bez zachování opatření by dumpingový dovoz pokračoval ve značném objemu a způsoboval odvětví Unie újmu. To by případně připravilo výrobní odvětví Unie o možnost plně využívat kladného účinku jakéhokoli budoucího snížení ceny surovin. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2. Závěr
(115)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Úvod
(116)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a dalších zúčastněných stran na straně druhé.
(117)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(118)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům o pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovávat.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(119)
Výrobní odvětví Unie, které tvořilo pět výrobců ve venkovských oblastech Španělska, získalo podíl na trhu a bylo schopné zvýšit cenu dotčeného výrobku na takovou úroveň, která mu během posuzovaného období, kdy byla opatření v platnosti, umožnila znovu obchodovat tak, aby pokrylo náklady či dosáhlo zisku. Stejným způsobem se zlepšil objem výroby a údaje o zaměstnanosti. Pokud by byla opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by bylo kvůli nižším prodejním cenám a ještě vyšším ztrátám v mnohem horší situaci, než je popsáno výše (za předpokladu pravděpodobnosti obnovení újmy) (viz 110. bod odůvodnění). Zároveň by došlo k omezení nových investic zaměřených na konsolidaci společností a zvýšení jejich konkurenceschopnosti na trhu s dotčeným výrobkem. Pokračování opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a mělo by mu pomoci dále využívat svého potenciálu na trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže.
6.3. Zájem dovozců, obchodníků a maloobchodníků
(120)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku. Dovozci se nacházejí především v Německu, ale také v jiných zemích, jako například (ale nejen) ve Spojeném království, Nizozemsku nebo České republice.
(121)
Dvě společnosti, které během posuzovaného období dotčený výrobek dovážely, při šetření spolupracovaly. Souhrnné podnikání těchto stran v oblasti konzervovaných citrusových plodů představovalo 3,8 % jejich celkového obratu. Přestože podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů není pro tyto dovozce nejziskovější, je pevnou součástí jejich podnikatelského záměru, která spočívá v nabídce velmi široké škály výrobků pro určité zákazníky (například řetězce supermarketů) s cílem uzavřít velké smlouvy, v jejichž rámci se prodej méně ziskových výrobků vyrovná prodejem jiných výrobků a úsporami z rozsahu.
(122)
Zřejmě nic nenasvědčuje tomu, že by pokračování opatření mělo na činnost těchto dvou dovozců jakýkoli významný negativní vliv. Jejich činnost není na tomto výrobku závislá a dodavatelský řetězec se přizpůsobil nákladům spojeným s antidumpingovým clem. Kromě toho, jak ukazuje šetření, nebyl trh Unie v důsledku opatření pro čínské vývozce uzavřen, neboť dotčený výrobek se během posuzovaného období navzdory opatřením dovážel ve značném množství.
(123)
Jiný dovozce tvrdil, že antidumpingová cla měla na jeho podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů negativní vliv. Jelikož tento dovozce nepředložil ověřitelné údaje, předpokládá se, že negativní vliv, který by pokračování antidumpingových opatření mohlo mít na tyto strany, by nepřevážil nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(124)
Některé strany poukazovaly na to, že výrobní kapacity výrobního odvětví Unie nejsou dostatečné. Je třeba poznamenat, že zrušení cel by mohlo vést k situaci, kdy by alternativní zdroj dodávek musel ukončit svou činnost a dovozcům by zůstal jako jediný zdroj už jen dovoz z Číny. Je však třeba připomenout, že řetězce supermarketů a maloobchodníci si cení zachování bezpečnosti dodávek pro své podnikání. Jeden z nich skutečně podporoval pokračování opatření, aby existovala hospodářská soutěž a měl alespoň dva zdroje dodávek. Kromě toho je výrobní odvětví Unie, které ještě zdaleka nedosáhlo uspokojivé úrovně využití kapacity, schopné nadále uspokojovat potřeby trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie v současnosti neuspokojuje potřeby Unie na 100 %, nemůže být v tomto případě důvodem ani pro nekalé obchodní praktiky čínských vývozců, ani pro zrušení opatření.
(125)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že pokračování opatření by nepatřičně omezilo běžné obchodování jeho členů, neboť jeho významná část souvisela s obchodem s dotčeným výrobkem. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že účel antidumpingového cla je napravit nekalé obchodní praktiky, tj. dumping, a nikoli omezovat obchod. Je třeba připomenout, že Komise dospěla k závěru, že zachování nápravných opatření je v tomto případě stále nezbytné.
6.4. Zájem uživatelů
(126)
Pro účely analýzy byli uživatelé rozděleni do dvou kategorií: na jedné straně domácnosti, a na druhé straně profesionální/průmysloví uživatelé, kteří působí v odvětvích, jako je výroba nápojů, džemů nebo jogurtů, pekárenství nebo catering.
(127)
Žádná ze stran patřících k jedné z těchto kategorií nebo zastupujících její zájmy se nepřihlásila ani žádným způsobem při šetření nespolupracovala.
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že antidumpingová cla uložená na dotčený výrobek narušují hospodářskou soutěž, a tudíž nejsou v zájmu spotřebitelů v Unii. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy.
(129)
Jelikož dotčený výrobek může mít na rozpočet průměrné domácnosti v Unii jen omezený vliv, nic nenasvědčuje tomu, že by případné zvýšení cen pro spotřebitele v důsledku zachování opatření mohlo převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(130)
I když nelze zpochybnit, že by zachování cel teoreticky mohlo mít negativní vliv na některé profesionální/průmyslové uživatele z hlediska nižších marží, neexistuje žádný důkaz, že by náklady spojené s dotčeným výrobkem (v porovnání s celkovými náklady) byly značné. Případné negativní dopady zachování opatření na tuto kategorii uživatelů by tak nebyly nepřiměřené.
6.5. Zájem dodavatelů
(131)
Jak jednotliví dodavatelé čerstvého ovoce výrobnímu odvětví Unie, tak jedno sdružení takových dodavatelů uvedli, že opatření jsou v jejich zájmu a že by byla přínosná rovněž z hlediska nových investic a pracovních míst. Prodej ovoce výrobcům v Unii je pro dodavatele důležitým doplňkovým zdrojem příjmů, bez něhož by mohlo dojít k závažnému narušení odvětví zemědělství v dotčených španělských regionech. Podle odhadů by jen v samotném regionu Valencie počet dotčených členů družstev přesáhl 2 000. V souvislosti s dotčenými sezónními pracovními místy, mimo jiné v oblasti sklizně, dopravy a skladování ovoce, se odhaduje, že v regionech Valencie a Murcia by bylo dotčeno nejméně 2 500 pracovních míst.
(132)
Z údajů předložených Sdružením španělských dodavatelů vyplývá, že pokud čínský dovoz překročí 60 000 tun, což se během původního šetření již dvakrát stalo, dodavatelé se pravděpodobně ocitnou v situaci, kdy nebudou schopni prodat celý objem druhu satsuma určený konzervárenskému průmyslu Unie.
(133)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že dodavatelé by mohli očekávat subvence na nákup ovoce, které nemohlo být do Ruska vyvezeno kvůli embargu. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, který by tvrzení o subvencích podpořil. Navíc by se případné subvence vztahovaly pouze na neprodané ovoce určené na vývoz do Ruska, a nikoli na ovoce, které nebylo prodáno výrobnímu odvětví Unie z důvodu újmy způsobené dotčeným výrobkem po vypršení platnosti opatření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6.6. Závěr
(134)
Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření neuzavřela trh Unie čínskému dovozu a přispěla k oživení výrobního odvětví Unie. Jelikož tento proces oživení stále trvá, je pokračování opatření v zájmu výrobního odvětví Unie. Pokud by opatření pozbyla platnosti, tento proces oživení by se zastavil, nedosáhlo by se ziskových cen a výrobní odvětví Unie by utrpělo vysoké ztráty. Zároveň by byl ohrožen dodatečný zdroj příjmů členů četných družstev a sezónních pracovníků v několika venkovských oblastech, kde existuje jen velmi málo pracovních alternativ.
(135)
Podle dostupných údajů se zdá, že stávající opatření neměla významný negativní dopad na hospodářskou situaci dovozců v Unii, kteří při šetření spolupracovali. Vzhledem k dostupným údajům nelze považovat za významný ani dopad opatření na další strany, které se přihlásily, ani na dovozce, obchodníky, uživatele a maloobchodníky. Případné zvýšení cen v důsledku pokračování antidumpingových opatření se nezdá být neúměrné v porovnání s přínosem pro výrobní odvětví Unie, kterého se dosáhne odstraněním narušení obchodu, jež bylo způsobeno dumpingovým dovozem.
(136)
S přihlédnutím ke všem faktorům uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající opatření. Po sdělení těchto skutečností jim byla poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Stanoviska a připomínky byly v podložených případech náležitě vzaty v úvahu.
(138)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých konzervovaných plodů pocházejících z Číny měla být zachována na období dalších pěti let.
(139)
Některé strany tvrdily, že opatření s určitým kvantitativním prvkem (systém kvót) jsou v porovnání s antidumpingovými opatřeními výhodnější. Toto tvrzení nelze podpořit vzhledem k tomu, že podle základního nařízení nelze formu opatření při přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Tímto tvrzením nelze zpochybnit ani zjištění v rámci tohoto šetření, konkrétně, že požadavky na zachování antidumpingových opatření jsou splněné.
(140)
Společnost může požádat o uplatňování těchto individuálních antidumpingových celních sazeb, pokud změní název svého subjektu. Taková žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(141)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz upravených nebo konzervovaných mandarinek (včetně tangerine a satsuma), klementinek, wilkingů a jiných podobných citrusových hybridů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, v současnosti kódů KN 2008 30 55, 2008 30 75 a ex 2008 30 90 (kódy TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 a 2008309069), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Výše konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Společnost
EUR/t čisté hmotnosti produktu
Doplňkový kód TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku, kteří jsou uvedeni v příloze
499,6
A889
Všechny ostatní společnosti
531,2
A999
Článek 2
1. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, je proto pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15), poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočítaná na základě článku 1 výše sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
2. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 499,6 EUR/t čisté hmotnosti produktu, pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. října 2012 do 30. září 2013) a v období původního šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v Čínské lidové republice, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením a
c)
po skončení období přezkumného šetření buď skutečně vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. prosince 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1313/2014,
annettu 10 päivänä joulukuuta 2014,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1355/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin yrityskohtaisina paljoustulleina, jotka vaihtelevat 361,4 eurosta 531,2 euroon tuotteen nettopainotonnia kohti.
(2)
Euroopan unionin tuomioistuin kumosi kyseiset toimenpiteet 22 päivänä maaliskuuta 2012 (3), mutta ne otettiin uudelleen käyttöön 18 päivänä helmikuuta 2013 annetulla neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 158/2013 (4).
1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(3)
Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 12 päivänä elokuuta 2013 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados, jäljempänä ’FENAVAL’, edustaen tuottajia, joiden osuus tiettyjen sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden kokonaistuotannosta unionissa on yli 75 prosenttia.
(4)
Pyyntö perustui siihen, että lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.
1.3 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(5)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 25 päivänä lokakuuta 2013 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (6), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
1.4 Tutkimus
1.4.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(6)
Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudelta, joka ulottui 1 päivästä lokakuuta 2009 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
1.4.2 Tutkimuksen osapuolet
(7)
Komissio ilmoitti virallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, unionin tuottajille ja niiden järjestöille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja mahdollisissa vertailumaissa, etuyhteydettömille tuojille unionissa ja niiden järjestöille, unionin tuottajien tavarantoimittajille ja niiden järjestöille, unionin kuluttajajärjestölle, jota asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Kyseisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(8)
Koska Kiinassa toimii ilmeisen suuri määrä vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa suuri määrä etuyhteydettömiä tuojia, katsottiin asianmukaiseksi tutkia, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kyseisiä osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(9)
Koska vain yksi Kiinassa toimiva vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä toimitti pyydetyt tiedot, vientiä harjoittavista tuottajista ei pidetty tarpeellisena valita otosta.
(10)
Etuyhteydettömiä tuojia yksilöitiin 32, ja niitä pyydettiin toimittamaan tiedot otantaa varten. Seitsemän yritystä ilmoittautui ja toimitti tarvittavat tiedot otoksen valintaa varten. Niistä kolme valittiin otokseen, mutta vain kaksi vahvisti määräajassa halukkuutensa olla mukana otoksessa.
(11)
Edellä esitetyn perusteella komissio lähetti kyselylomakkeet asianomaisille osapuolille ja niille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin viideltä unionin tuottajalta, yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta, kahdeksalta unionin tuottajien tavarantoimittajalta, yhdeltä unionin tuottajien tavarantoimittajien järjestöltä ja yhdeltä vertailumaassa toimivalta tuottajalta.
(12)
Kaksi tuojien järjestöä ilmoittautui asianomaisina osapuolina. Viisi etuyhteydetöntä tuojaa esitti huomautuksia.
(13)
Vertailumaassa toimivia tuottajia yksilöitiin neljä, ja niitä pyydettiin toimittamaan tarvittavat tiedot. Vain yksi kyseisistä yrityksistä toimitti pyydetyt tiedot ja suostui tarkastuskäyntiin.
(14)
Komissio tarkasti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin jatkuminen ja siitä aiheutuvan vahingon toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:
a)
unionin tuottajat:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Espanja,
-
Conservas y Frutas SA, Murcia, Espanja,
-
Agricultura y Conservas SA, Algemesí (Valencia), Espanja,
-
Industrias Videca SA, Villanueva de Castellón (Valencia), Espanja;
b)
Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Kiina, ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd.;
c)
etuyhteydettömät unionin tuojat:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hampuri, Saksa,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hampuri, Saksa;
d)
Vertailumaassa toimiva tuottaja:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turkki.
1.5 Olennaisten tosiasioiden ilmoittaminen ja kuulemiset
(15)
Komissio ilmoitti 13 päivänä lokakuuta 2014 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön polkumyyntitullit, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat asianomaiset osapuolet jättivät kirjallisia huomautuksia ja esittivät näkemyksiään lopullisista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Kolme tuojaa pyysi kuulemista, ja niille järjestettiin yhteinen kuulemistilaisuus kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kanssa. Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö pyysi kuulemista komission yksiköiden kanssa, ja sellainen järjestettiin.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(16)
Tarkasteltavana oleva tuote tässä tarkastelussa on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat CN-koodeihin 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 kuuluvat valmistetut tai säilötyt lisättyä alkoholia sisältämättömät, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat), klementiinit, wilkingit ja muut niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit, sellaisina kuin ne on määritelty CN-nimikkeessä 2008, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(17)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta saadaan kuorimalla ja lohkomalla tiettyjä pieniä sitrushedelmiä (pääasiassa satsumia), jotka sen jälkeen säilötään sokerisiirappiin, mehuun tai veteen erikokoisiin pakkauksiin vastaamaan eri markkinoiden tarpeita.
(18)
Satsumia, klementiinejä ja muita pieniä sitrushedelmiä kutsutaan yleensä yhteisellä nimellä ”mandariinit”. Useimmat näistä eri hedelmälajeista soveltuvat käytettäviksi tuoretuotteena tai jalostettaviksi. Ne ovat samankaltaisia, ja niistä tehtyjen valmisteiden tai säilykkeiden katsotaan siten muodostavan yhden tuotteen.
2.2 Samankaltainen tuote
(19)
Unionin tuottajat väittivät tuontituotteen ja unionin tuotteen olevan samankaltaisia tuotteita seuraavin perustein:
-
niiden fyysiset ominaisuudet, kuten maku, muoto, koko ja koostumus, ovat samat tai samankaltaiset,
-
niitä myydään samoja tai samankaltaisia kanavia pitkin, ja ne kilpailevat pääasiassa hinnalla,
-
niillä on samat tai samankaltaiset käyttötarkoitukset,
-
ne ovat helposti keskenään korvattavissa,
-
ne luokitellaan samoihin yhdistetyn nimikkeistön koodeihin tariffointitarkoituksia varten.
(20)
Eräät tuojat väittivät sitä vastoin, että tuodun tuotteen laatu on parempi, koska se sisältää vähemmän rikkoutuneita hedelmälohkoja (enintään 5 %) ja sen maku, ulkonäkö ja rakenne ovat paremmat kuin unionin tuotteen. Lisäksi väitettiin, että tuodussa tuotteessa on erilainen haju kuin unionin tuotteessa.
(21)
Komissio tutki nämä väitteet ja tuli käytettävissä olevien tietojen perusteella siihen tulokseen, että johdanto-osan 19 kappaleessa tarkoitetut unionin tuotannonalan väitteet ovat paikkansapitäviä.
(22)
Tuojien esittämät väitteet oli hylättävä seuraavista syistä:
a)
jotkin laatuerot, jotka koskevat rikkoutuneiden hedelmälohkojen määrää, makua, ulkonäköä, hajua ja rakennetta, eivät vaikuta tuotteen perusominaisuuksiin. Tuontituote on edelleen vaihdettavissa unionin tuotteen kanssa, ja kummankin käyttötarkoitukset ovat samat tai samankaltaiset. Itse asiassa unionin tuottajat myivät tuotettaan, myös suuremman osuuden rikkoutuneita hedelmälohkoja sisältävää tuotetta, tarkastelujakson aikana sekä tuojille että samoille käyttäjä-/kuluttajaluokille (esimerkiksi valintamyymäläketjuille ja leipomoteollisuuden tavarantoimittajille), joille myös tuojat myivät omaa tuotettaan. Lisäksi yksi valintamyymäläketju Euroopan unionissa vahvisti myyvänsä Euroopasta ja Kiinasta peräisin olevaa tuotetta samalla tuote- ja kauppamerkillä;
b)
enintään 5 prosenttia rikkoutuneita hedelmälohkoja ei ole ainoastaan tuodun tuotteen ominaisuus. Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuottajat tarjoavat monenlaisia tuotelaatuja, joissa on eri prosenttiosuuksia rikkoutuneita hedelmälohkoja, myös sellaisia, joissa rikkoutuneita hedelmälohkoja on enintään 5 prosenttia. Eräät tuojat ostivat enintään 5 prosenttia rikkoutuneita hedelmälohkoja sisältävää tuotetta unionin tuottajilta.
(23)
Näin ollen, samoin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, tuodun tuotteen ja unionin tuotannonalan tuottaman tuotteen katsotaan olevan samankaltaisia perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
3.1 Alustavat huomautukset
(24)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.
(25)
Kuten johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan, vain yksi yritysryhmä toimi yhteistyössä, joten ei ollut tarpeen valita otosta vientiä harjoittavista tuottajista Kiinassa. Tämän yrityksen osuus oli noin 12-20 prosenttia (määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä) tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
3.2 Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
3.2.1 Vertailumaa
(26)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävien hintojen tai laskennallisen arvon perusteella tai tällaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(27)
Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää Turkkia vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(28)
Ehdotukseen Turkin valitsemiseksi vertailumaaksi ei saatu huomautuksia. Yksikään asianomaisista osapuolista ei ehdottanut vaihtoehtoisia vertailumaassa toimivia samankaltaisen tuotteen tuottajia.
(29)
Yksi niistä turkkilaisista vientiä harjoittavista tuottajista, joihin otettiin yhteyttä (Frigo-Pak), toimitti täydellisen vastauksen kyselylomakkeeseen määräajassa ja suostui tiloissaan tehtävään tarkastuskäyntiin.
3.2.2 Normaaliarvo
(30)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin turkkilaiselta tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella. Yritys ei myynyt samankaltaista tuotetta kotimarkkinoilla, ja näin ollen normaaliarvo määriteltiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti käyttäen tuotantokustannuksia ja lisäämällä niihin kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia 2 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti sekä kohtuullinen voittomarginaali 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. Myynti-, yleis- ja hallintokustannuksina käytettiin kyseiselle tuottajalle muiden säilykkeiden kotimarkkinamyynnistä aiheutuneita myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia, ja niiden määrä oli 10-20 prosenttia (määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä). Käytetty voiton määrä on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli 6,8 prosenttia, joka vastaa EU:n tuotannonalan saamaa voittoa ennen kuin se kärsi vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vuoksi.
3.2.3 Vientihinta
(31)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vienti unioniin myytiin suoraan unioniin sijoittautuneille riippumattomille asiakkaille. Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, jotka tuotteesta tosiasiallisesti maksettiin tai jotka siitä oli maksettava, kun se myytiin vietäväksi Kiinasta unioniin.
3.2.4 Vertailu
(32)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(33)
Normaaliarvon ja yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevan vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa tietyt kuljetus- ja vakuutuskustannusten, palkkioiden ja pankkimaksujen erot, jotka vaikuttivat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen.
3.2.5 Polkumyyntimarginaali
(34)
Polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään.
(35)
Vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta. Polkumyyntimarginaali oli yli 60 prosenttia.
(36)
Huomattavan polkumyynnin esiintyminen vahvistui myös koko Kiinan osalta - vieläkin merkittävämmän tasoisena - kun verrattiin Kiinasta tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen painotettua keskimääräistä vientihintaa (Eurostatin tietojen perusteella) vertailumaalle määritettyyn painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon (oikaistuna siten, että se vastaa kiinalaisen tuonnin todennäköistä tuotevalikoimaa ottaen huomioon yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan EU:hun suuntautuvan myynnin tuotevalikoima vertailukelpoisten tuotelajien osalta).
(37)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs eurooppalainen toimialajärjestö väitti, että päinvastoin kuin kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla ja espanjalaisilla tuottajilla sillä ei ollut mitään mahdollisuutta tarkistaa tarkkoja laskelmia (polkumyynti ja vahinko), minkä vuoksi se pyysi komissiota antamaan yksityiskohtaiset tiedot polkumyyntilaskelmista. Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa pidetyn kuulemisen aikana myös kolme tuojaa ilmoitti, että ne olisivat halunneet saada tiedot tarkoista polkumyyntilaskelmista.
(38)
Tältä osin on syytä huomata, että tiedot, joihin komissio perusti laskelmansa, sisältävät liikesalaisuuksia ja luottamuksellisia tietoja. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, joka toimitti kyseiset tiedot, on saanut asianmukaisella tavalla tiedokseen yksityiskohtaiset polkumyynti- ja vahinkolaskelmat eikä se ole esittänyt niitä koskevia huomautuksia tai selvityspyyntöjä. Komissio ei voi asettaa kyseisiä tietoja muiden asianomaisten osapuolten tarkasteltaviksi loukkaamatta tietojen luottamuksellisuutta. Komission käyttämä menetelmä ilmoitettiin kuitenkin kaikille asianomaisille osapuolille (ks. kuvaus johdanto-osan 30-36 kappaleessa). Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja ilmoitti edellä mainitun kuulemisen yhteydessä tuojille mahdollisuudesta pyytää häntä tarkistamaan komission laskelmat, jos ne epäilivät laskelmien paikkansapitävyyttä. Kyseiset kolme tuojaa eivät kuitenkaan esittäneet kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle tällaista pyyntöä.
(39)
Joka tapauksessa asianomainen eurooppalainen toimialajärjestö laski itse polkumyyntimarginaalin vertaamalla Eurostatin keskimääräisiä tuontihintoja Kiinasta Eurostatin keskimääräisiin tuontihintoihin Turkista. Kyseisen toimialajärjestön mukaan tällainen vertailu osoittaisi polkumyyntitason olevan alempi eli noin 30 prosenttia. Tältä osin on todettava ensinnäkin, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa polkumyynnin täsmällinen taso ei ole yhtä tärkeä kuin tutkimuksessa, jossa määritetään tullin määrä. Toiseksi, kuten edellä johdanto-osan 30-33 kappaleessa selitetään, komission laskelma perustui ”todellisiin” normaaliarvoa koskeviin tietoihin, jotka saatiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineelta turkkilaiselta tuottajalta ja jotka tarkistettiin, ja vertailu Kiinan vientihintoihin tehtiin yksityiskohtaisella tasolla. Sen vuoksi tietoja, joihin komissio perusti laskelmansa, voidaan pitää paljon luotettavampina ja täsmällisempinä kuin arviota, jota järjestö ehdottaa päätelmistä ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa.
(40)
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa pidetyn kuulemisen aikana kolme tuojaa väitti lisäksi, että polkumyyntiä ei esiintynyt. Ne perustelivat väitettään sillä, että komissio oli todennut, että yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräiset myyntihinnat useille tärkeille EU:n ulkopuolisille markkinoille olivat alhaisemmat kuin keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoille. Tämä väite oli hylättävä, koska polkumyynti tarkoittaa myyntiä tietyille markkinoille hinnoilla, jotka alittavat normaaliarvon, ei hinnoilla, jotka alittavat muilla kolmansilla markkinoilla saatavat hinnat.
3.3 Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.3.1 Alustava huomio
(41)
Sen lisäksi, että selvitettiin polkumyynnin esiintyminen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, tutkittiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin, ja analysoitiin seuraavia osatekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa; Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat; unionin markkinoiden houkuttelevuus Kiinasta peräisin olevan tuonnin kannalta.
(42)
Suurella osalla tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa EU:ssa ei ollut voimassa toimenpiteitä, koska ne oli kumottu (katso johdanto-osan 2 kappale). Kyseisenä ajanjaksona, jolloin toimenpiteitä ei sovellettu, tuonti lisääntyi suurimmilleen kaudella 2011/2012 ja väheni sen jälkeen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppukauden aikana. Tämä johtuu varastojen kasvattamisen vaikutuksesta ennemminkin kuin kulutuksen todellisesta kasvusta/vähenemisestä, ja syynä siihen on Kiinasta peräisin olevan tuonnin suuri määrä maaliskuusta heinäkuuhun vuonna 2012, jolloin toimenpiteitä ei ollut voimassa.
3.3.2 Kiinalaisten tuottajien tuotanto, kotimainen kulutus ja vientikapasiteetti
(43)
Komissio ei saanut yhdeltäkään kiinalaiselta tuottajalta eikä muilta asianomaisilta osapuolilta tietoja Kiinan koko tuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti komissio teki päätelmät käytettävissä olevien tietojen perusteella.
(44)
Yhdysvaltain maatalousministeriön ulkomaanosaston (Foreign Agricultural Service of the US Department of Agriculture, FSA/USDA) julkaiseman, tarkastelupyyntöön sisällytetyn ja julkisesti saatavilla olevan raportin (7) mukaan jalostukseen - eli säilykemandariinien valmistukseen - käytettyjen tuoreiden mandariinien määrä Kiinassa kasvoi 27 prosenttia kauden 2009/2010 (520 000 tonnia) ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson (660 000 tonnia) välisenä aikana. Kiinalaisten säilykemandariinien tuotanto seurasi samanlaista suuntausta. Kyseisen raportin mukaan Kiina lisäsi säilykemandariinien tuotantoaan kauden 2009/2010347 000 tonnista 440 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi raportissa arvioidaan, että säilykemandariinien kotimainen kulutus Kiinassa oli noin 100 000-150 000 tonnia kaudella 2013/2014. Koska eräs toinen julkisesti saatavilla oleva lähde arvioi kyseisen kotimaisen kulutuksen olleen 50 000-100 000 tonnia (8), vaikuttaa kohtuulliselta arvioida kotimaisen kulutuksen määräksi 100 000 tonnia. Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen vientiin tarkoitettujen kiinalaisten säilykemandariinien määräksi voidaan arvioida noin 340 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(45)
Eräissä muissa käytettävissä olevissa lähteissä esitetään hieman erilaisia arvioita vientiin käytettävissä olleesta kiinalaisten säilykemandariinien määrästä vuosina 2009-2014 (9). Eroista huolimatta kaikki kyseiset arviot viittaavat kuitenkin siihen, että kiinalaisia säilykemandariineja oli käytettävissä vientiin vähintään 300 000 tonnia kutakin vuotuista raportointikautta kohti vuosina 2009-2013. Mikään lähteistä ei viittaa siihen, että vientiin käytettävissä olevien kiinalaisten säilykemandariinien määrä voisi merkittävästi vähetä tulevaisuudessa.
3.3.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(46)
Vaikka tuonti Kiinasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli 19 253 tonnia, alkuperäisen tutkimuksen vuosia 2002-2007 koskevat tuontitiedot osoittavat, että kiinalaiset valmistajat pystyvät suuntaamaan unionin markkinoille yli 60 000 tonnia kautta kohti, minkä Eurostatin tuontitiedot kaudelta 2011/2012 vahvistavat. Lisäksi tuonnin suuri määrä kaudella 2011/2012, jolloin toimenpiteitä ei sovellettu suurimman osan aikaa (22 päivästä maaliskuuta 2012), osoittaa, että unioni on hintojen puolesta houkutteleva markkina-alue kiinalaisille valmistajille ja että Kiinasta tulisi unionin markkinoille merkittäviä määriä polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, jos nykyiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumottaisiin.
(47)
Se, että Kiina vei unioniin vuosien 2002-2007 aikana (jolloin polkumyyntitoimenpiteitä ei ollut käytössä) kautta kohti keskimäärin huomattavasti enemmän (+ 36 %) säilykemandariineja kuin vuosina 2009-2013 (jolloin tulleja kannettiin lukuun ottamatta 22 päivän maaliskuuta 2012 ja 23 päivän helmikuuta 2013 välistä ajanjaksoa), vaikka Kiinassa maailmanlaajuiseen vientiin käytettävissä olevat kokonaismäärät olivat ensiksi mainitulla kaudella pienempiä kuin jälkimmäisellä kaudella, vahvistaa todennäköisyyttä siitä, että kiinalaiset tuottajat lisäävät unioniin suuntautuvan vientinsä määriä alkuperäisen tutkimuksen aikana todetulle tasolle, jos toimenpiteet kumotaan.
3.3.4 Vientihinnat kolmansiin maihin
(48)
Kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistä tutkimus osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yhteistyössä toimineen yrityksen vientimyynnissä useille tärkeille markkinoille (kuten Japaniin, Malesiaan, Filippiineille ja Thaimaahan) keskimääräiset hinnat olivat alhaisemmat kuin myynnissä unioniin. Näin ollen voidaan olettaa, että jos toimenpiteitä ei olisi voimassa, yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja siirtäisi ainakin osan kyseisestä viennistä unioniin.
(49)
Myös sitrushedelmävalmisteita ja -säilykkeitä (ilmatiiviissä pakkauksissa) koskevat Kiinan vientitilastot osoittavat, että kiinalaisen viennin suuntaaminen uudelleen unioniin on todennäköistä. Kyseisten tilastojen perusteella arvioidaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana noin 20 000 tonnia tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin vientikohteisiin sellaisin keskimääräisin hinnoin, jotka alittavat EU:ssa saatavat hinnat, vaikka kyseisillä markkinoilla ei sovellettu polkumyyntitulleja Kiinasta tulevaan tuontiin. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tämä määrä vastaisi unionin tuotannonalan kotimarkkinamyyntiä ja 71:tä prosenttia unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta. Toisin sanoen Euroopan säilykemandariinimarkkinoiden nykyinen suuruus (EU:n kokonaiskulutus 44 523 tonnia) ja Kiinan vientitilastoista saadut tiedot huomioon ottaen Kiinan nykyinen vientimäärä EU:hun yhdessä sen potentiaalisen määrän kanssa, joka olisi taloudellisesti järkevää suunnata uudelleen unioniin, kattaisi lähestulkoon kokonaan säilykemandariinien kysynnän EU:ssa.
3.3.5 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä
(50)
Tutkimus vahvisti, että kiinalaisia tuotteita tuotiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon polkumyynnin jatkuminen, unionin merkittävyys markkina-alueena, joka on kiinnostanut kiinalaisia viejiä aiemmin, unionin kokonaiskulutusta suurempi tuotantokapasiteetti Kiinassa sekä kiinalaisten tuottajien todistettu halu ja kyky lisätä nopeasti unioniin suuntautuvaa vientiä jos siihen on kannustimet, voidaan päätellä, että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan.
4. VAHINKO
4.1 Yleisiä huomioita
(51)
Mandariinisato korjataan syksyllä ja talvella. Korjuu- ja käsittelykausi alkaa lokakuun alussa ja päättyy tammikuun loppuvaiheilla (tiettyjen lajikkeiden osalta helmi- tai maaliskuussa) seuraavana vuonna. Useimmat ostosopimukset (esimerkiksi etuyhteydettömien tuojien kanssa) ja myyntisopimukset neuvotellaan kunkin kauden ensimmäisten kuukausien aikana. Mandariinisäilyketeollisuudessa on tapana käyttää vertailun pohjana kautta (kunkin vuoden 1 päivän lokakuuta ja seuraavan vuoden 30 päivän syyskuuta välistä ajanjaksoa). Komissio omaksui saman käytännön omassa analyysissään, kuten se oli tehnyt myös alkuperäisessä tutkimuksessa.
4.2 Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(52)
Samankaltaista tuotetta valmisti unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla viisi unionin tuottajaa. Samankaltaisen tuotteen kokonaistuotanto unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettiin neljän yksittäisen tuottajan toimittamien kyselylomakevastausten perusteella, jotka todennettiin paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa. Viidennen tuottajan, joka ei toiminut asianmukaisesti yhteistyössä ja jolle ei tehty paikan päällä tehtävää tarkastusta, osalta tuotanto perustui kyseisen tuottajan toimittamiin kyselylomakevastauksiin, jotka ristiintarkastettiin vertaamalla niitä valitukseen. Tällä perusteella unionin kokonaistuotannoksi arvioitiin noin 28 500 tonnia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(53)
Edellä mainittujen unionin tuottajien, jotka vastaavat unionin koko tuotannosta, voidaan näin ollen katsoa muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
4.3 Todettavissa oleva kulutus unionin markkinoilla
(54)
Unionin kulutus määritettiin Eurostatin ilmoittamien Taric-tason (yhteisöjen yhtenäistetty tullitariffi), joka vastaa täsmälleen tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää, tuontitietojen sekä unionin tuotannonalan EU:ssa myymien määrien perusteella.
(55)
On huomattava, että vaikka analyysi perustuu kausiin kalenterivuosien sijasta, mainittu menetelmä ei välttämättä vastaa kulutusta teollisten käyttäjien/kuluttajien tasolla. Pääasiallisen raaka-aineen (tuoreet hedelmät) kausiluontoisuuden vuoksi alalla on tavanomaisena käytäntönä, että sekä tuojat että unionin tuottajat kasvattavat varastoja tuoreiden hedelmien säilömisvaiheessa ja myyvät sitten jalostettuja tuotteita jakelijoille tai teollisille käyttäjille ympäri vuoden. Varastojen kerääminen voi näin ollen joskus vaikuttaa kulutukseen.
(56)
Tämä huomioon ottaen kulutus kehittyi unionissa tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (tonnia)
66 487
72 618
90 207
44 523
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Tarkastelujakson aikana sitrushedelmien kulutus unionissa pysyi keskimäärin hieman alle 70 000 tonnissa. Tuonnissa näkyi kuitenkin piikki kaudella 2011/2012, minkä jälkeen tuonti väheni tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämä kehitys johtuu varastojen kasvattamisen vaikutuksesta ennemminkin kuin kulutuksen todellisesta kasvusta/vähenemisestä, ja syynä siihen on Kiinasta peräisin olevan tuonnin suuri määrä maaliskuusta heinäkuuhun vuonna 2012, jolloin toimenpiteet eivät väliaikaisesti olleet voimassa (ks. johdanto-osan 2 kappale). Kauden 2011/2012 tuontihuipun jälkeen tuonti oli vähäisempää tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jolloin myös unionin kulutus oli vähäisempää.
(58)
Eräät tuojat väittivät, että ne eivät olleet kasvattaneet varastojaan. Ne totesivat myös, että julkisasiamiehen annettua 6 päivänä lokakuuta 2011 ratkaisuehdotuksensa asiaan C-338/10 ne olivat jo varmoja siitä, että unionin tuomioistuin kumoaisi toimenpiteet. Sen vuoksi ne lykkäsivät tarkasteltavana olevan tuotteen tulliselvitystä siihen asti, kun tuomioistuimen lopullinen tuomio oli annettu.
(59)
Tässä yhteydessä olisi muistettava, että varastojen kasvattaminen voidaan määritellä ylimääräisten määrien keräämiseksi ja säilyttämiseksi. Komission käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että sen jälkeen kun toimenpiteet kumottiin 22 päivänä maaliskuuta 2012, tarkasteltava olevan tuotteen tuonnin määrä oli heinäkuuhun 2012 asti valtava eli keskimäärin liki 9 000 tonnia kuukaudessa. Sen jälkeen aina tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun asti keskimääräinen tuontimäärä laski vain noin 1 650 tonniin kuukaudessa, mikä oli noin 2 000 tonnia vähemmän kuukaudessa kuin keskimääräinen tuontimäärä ajanjaksolla ennen toimenpiteiden kumoamista. Komissio totesi, että näin merkittävä kuukausittainen tuontimäärä suhteellisen lyhyen ajan kuluessa oli mahdollista vain, jos tuojat olivat kerryttäneet suuria määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tämän itse asiassa myös vahvistivat eräät tuojat, jotka myönsivät viivyttäneensä tulliselvitystä, kun ne olivat vakuuttuneet siitä, että polkumyyntitullit kumottaisiin. Sen vuoksi väite, jonka mukaan tuojat eivät harjoittaneet varastojen kasvattamista, oli hylättävä.
4.4 Tuonti Kiinasta unioniin
(60)
Ottaen huomioon, että vain yksi kiinalaisten viejien ryhmä toimi tutkimuksessa yhteistyössä ja että kyseisen ryhmän osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli noin 12-20 prosenttia (määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä), tehtiin se päätelmä, että Eurostatin tiedot (tarvittaessa Taric-koodien (yhteisöjen yhtenäistetty tariffikoodi) tasolla) ovat täsmällisin ja paras lähde tuontimääriä ja -hintoja koskeville tiedoille. Siitä huolimatta tutkittiin myös yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän yksittäisiä hintoja.
4.4.1 Määrä ja markkinaosuus
(61)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä (tonnia)
47 235
41 915
59 613
19 294
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Markkinaosuus
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vuonna 2008 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen Kiinasta peräisin oleva tuonti oli yleisesti laskusuunnassa. On syytä muistaa, että alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana (2006/2007) tuonnin määrä oli 56 108 tonnia.
(63)
Kuten edellä selostetaan, tuonti kuitenkin kasvoi huomattavasti kaudella 2011/2012. Tuontimäärän kasvu johtui selvästi siitä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumottiin maaliskuussa 2012. Kun tarkastellaan Kiinasta tulevan tuonnin kuukausittaista kehitystä Eurostatin tietojen perusteella, voidaan havaita, että yleensä sen määrä kuukautta kohti vaihteli 2 000 ja 6 000 tonnin välillä, mutta maaliskuusta heinäkuuhun vuonna 2012 se nousi 6 000 ja 12 000 tonnin välille (keskimäärin lähes 9 000 tonnia kuukaudessa). Tältä osin on huomattava, että toimenpiteet kumottiin maaliskuussa 2012 ja otettiin uudelleen käyttöön helmikuussa 2013, mutta kirjaamisvelvoite otettiin käyttöön 29 päivänä kesäkuuta 2012 (10), millä oli tuontia hillitsevä vaikutus.
(64)
Tuonnin määrän tavoin myös Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni tarkastelujakson aikana: 71 prosentista 43 prosenttiin. Vaikka otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin epätavallinen määrä kaudella 2011/2012 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, markkinaosuus laski kauden 2009/2010 noin 70 prosentista keskimäärin 55 prosenttiin seuraavina vuosina.
4.4.2 Hinnat ja hintojen alittavuus
Taulukko 3
Tuonti Kiinasta
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen tuontihinta (euroa/tonni)
677
744
1 068
925
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin hinnat nousivat 37 prosenttia. On kuitenkin huomattava, että hinnat nousivat huomattavasti kauteen 2011/2012 asti ja laskivat sitten tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(66)
Koska tuontimäärä ainoalta yhteistyössä toimineelta viejältä oli vain noin 12-20 prosenttia (määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä) Kiinasta tulevasta tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, hinnan alittavuutta tarkasteltiin myös kiinalaisen kokonaisviennin osalta tuontitilastojen perusteella.
(67)
Sitä varten yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla suuntautuvan myynnin painotettuja keskimääräisiä hintoja verrattiin Eurostatilta saatuihin Kiinasta tulevan tuonnin vastaaviin painotettuihin keskimääräisiin CIF-hintoihin (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina). CIF-hinnat oikaistiin tulliselvityskustannusten eli tullitariffin ja tuonnin jälkeisten kustannusten kattamiseksi.
(68)
Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 4,8 prosentilla, jos laskelmissa otetaan huomioon voimassa olleet polkumyyntitullit. Hinnan alittavuuden marginaali on kuitenkin 28 prosenttia, jos tuontihintoja tarkastellaan ilman polkumyyntitulleja.
(69)
Kun tarkastellaan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän ilmoittamia tuontihintoja, joihin on tehty asianmukaiset oikaisut, hinnan alittavuuden marginaaliksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saadaan 14 prosenttia, kun otetaan huomioon voimassa olleet polkumyyntitullit. Kun polkumyyntitullien vaikutus jätetään pois, hinnan alittavuuden marginaali on 20 prosenttia. On huomattava, että suurin osa tästä viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtui sen jälkeen, kun toimenpiteet oli kumottu.
4.5 Tuonti muista kolmansista maista unioniin
(70)
Tarkastelujakson aikana muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus ei missään vaiheessa ylittänyt 11,2:ta prosenttia. Suurin osa kyseisestä tuonnista (vähintään 89 % tarkastelujaksolla) oli peräisin Turkista.
Taulukko 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)
4 033
8 078
10 090
4 717
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Markkinaosuus
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(71)
Polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(72)
Vaikka kaikki viisi unionin tuottajaa toimittivat vastaukset kyselylomakkeeseen, katsottiin, että yhden tuottajista toimittamaa kyselyvastausta ei voitu täysin käyttää, koska sen vastauksia ei ollut todennettu paikalla tehtävällä tarkastuskäynnillä. Sen vuoksi analyysi perustui seuraavaan menettelyyn.
(73)
Makrotaloudellisia indikaattoreita (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, kasvu, polkumyyntimarginaalien suuruus ja aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannonalan tasolla. Arviointi perustui neljän täysin yhteistyössä toimineen unionin tuottajan toimittamiin tietoihin. Sen tuottajan tapauksessa, jonka kyselyvastauksia ei todennettu, arviointi perustui kyseisen tuottajan toimittamiin tietoihin, jotka ristiintarkastettiin mahdollisuuksien mukaan vertaamalla niitä valitukseen sisältyviin tietoihin ja tuottajan tarkastettuihin tilinpäätöksiin.
(74)
Mikrotaloudelliset indikaattorit (varastot, myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja palkat) analysoitiin täysimääräisesti yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien tasolla. Arvio perustui niiden antamiin tietoihin, jotka todennettiin paikalla tehtävän tarkastuskäynnin aikana.
4.6.1 Makrotaloudelliset indikaattorit
4.6.1.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
11 815
33 318
29 672
28 763
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
77 380
77 380
77 380
77 380
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana huomattavasti eli noin 12 000 tonnista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lähes 29 000 tonniin. Kaudella 2009/2010 tuotanto oli vähäistä, koska unionin tuotannonalaan vaikutti yhä Kiinasta peräisin olevien säilykemandariinien tuonti polkumyynnillä edellisen kauden aikana sekä se, että sillä oli varastoja edelliseltä kaudelta, jolloin polkumyyntitoimenpiteitä ei ollut ollut voimassa. Tuotanto kasvoi kaudella 2010/2011 sen jälkeen, kun uusi kiinalainen tuonti oli saatu aisoihin voimaan tulleella polkumyyntitoimenpiteellä.
(76)
Koska unionin tuotantokapasiteetti ei muuttunut kyseisen jakson aikana, kapasiteetin käyttöaste kasvoi vastaavasti. Se oli kuitenkin jatkuvasti alle 50 prosenttia.
(77)
Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö väitti yhden unionin tuottajan lopettaneen tuotantonsa kauden 2012/2013 jälkeen ja kyseisen tuottajan sekä kahden muun olevan taloudellisesti vaikeassa tilanteessa. Tämän vuoksi se väitti, että tuotantoa ja tuotantokapasiteettia ja käyttöastetta koskevia lukuja kasvatettiin keinotekoisesti.
(78)
Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että tutkimuksen aikana kerätyt tiedot osoittivat, että kaikilla unionin tuottajilla, jotka ovat osa unionin tuotannonalaa, on ollut tuotantoa kaikkina tarkastelujaksoon kuuluvina kausina. Näin ollen ensimmäinen väite, jonka mukaan yksi tuottaja olisi lopettanut tuotantonsa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, on hylättävä.
(79)
Mitä tulee väitteeseen unionin tuottajien vaikeasta taloudellisesta tilanteesta, yksi unionin tuottajista oli tosiaankin maksukyvyttömyysmenettelyn kohteena tarkastelujakson aikana. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kyseisen tuottajan tuotanto kasvoi merkittävästi tarkastelujakson aikana ja sen kapasiteetti pysyi samana. Sen vuoksi pääteltiin, että maksukyvyttömyysmenettely ei vaikuttanut kielteisesti kyseisen tuottajan tuotantoon. Kaksi muuta unionin tuottajaa joutui maksukyvyttömyysmenettelyyn vasta tarkastelujakson jälkeen. Tämä vahvistaa päätelmän siitä, että vahinko on tosiasiallisesti uusiutunut (ks. johdanto-osan 96-98 kappale) ja unionin tuotannonala on edelleen ollut vaikeassa taloudellisessa tilanteessa.
4.6.1.2 Myyntimäärät ja markkinaosuus unionissa
Taulukko 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia)
15 219
22 625
20 504
20 512
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Markkinaosuus (unionin kulutuksesta)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi 35 prosenttia tarkastelujaksolla.
(81)
Myös unionin tuotannonalan markkinaosuus oli kasvussa tarkastelujaksolla. Vaikka otetaan huomioon varastojen kasvattamisen vaikutus unionin kulutukseen kaudella 2011/2012 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, markkinaosuus kasvoi noin 23 prosentista kauden alussa keskimäärin 35 prosenttiin kahden viimeisen tarkastellun vuoden aikana.
4.6.1.3 Työllisyys ja tuottavuus
Taulukko 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys
350
481
484
428
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
34
69
61
67
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Sekä työllisyys että tuottavuus paranivat tarkastelujaksolla heijastellen tuotanto- ja myyntimäärän yleistä kasvua. Tuottavuuden kasvu kaudella 2010/2011 liittyi suurempiin tuotantomääriin, jotka johtuivat siitä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaikuttivat täydellä teholla kyseisen ajanjakson aikana.
(83)
Edellä mainitut työllisyysluvut on muutettu kokoaikatyötä vastaaviksi, ja sen vuoksi niistä ei näy kausiluonteisten työpaikkojen absoluuttinen lukumäärä. Paremman käsityksen saamiseksi asiaan liittyvien työpaikkojen määrästä voidaan todeta, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokoaikavastaavina ilmoitettu luku vastaa käytännössä noin 2 400:aa kausiluonteista työpaikkaa.
4.6.1.4 Kasvu
(84)
Unionin tuotannonala pystyi hyötymään kasvusta unionin markkinoilla vuoteen 2011 asti. Kuitenkin heti, kun Kiinan vastaiset toimenpiteet kumottiin (ks. johdanto-osan 2 kappale) ja Kiinasta virtasi tuontia unionin markkinoille, unionin tuotannonala menetti huomattavan osan markkinaosuudestaan. Sen jälkeen, kun tullit otettiin uudelleen käyttöön, unionin tuotannonala pystyi saamaan takaisin menettämäänsä markkinaosuutta mutta sen taloudellinen tilanne heikkeni.
4.6.1.5 Polkumyynnin laajuus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä
(85)
Polkumyynti jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana huomattavana, kuten edellä 3.2.5 kohdassa selostetaan (ks. johdanto-osan 34 ja 35 kappale).
(86)
Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä. On huomattava, että unionin tuotannonala ei ole vielä täysin elpynyt aiemmasta polkumyynnistä erityisesti kapasiteetin käyttöasteen ja tuottavuuden suhteen (verrattuna alkuperäiseen tutkimukseen).
4.6.2 Mikrotaloudelliset indikaattorit
4.6.2.1 Varastot
Taulukko 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Varastot (tonnia)
2 020
2 942
7 257
9 729
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Unionin tuottajien varastot kasvoivat huomattavasti kahden viimeisen kauden aikana. Tämä kuvastaa sitä, että tuotanto kasvoi enemmän kuin myynti tarkastelujaksolla.
4.6.2.2 Myyntihinnat unionissa
Taulukko 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräiset yksikköhinnat (euroa/tonni)
1 260
1 322
1 577
1 397
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
Tarkastelujakson kuluessa unionin tuotannonala pystyi nostamaan myyntihintojaan EU:ssa 11 prosentilla. Nousu oli erityisen huomattavaa kauteen 2011/2012 asti, mutta sittemmin hinnat laskivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen katsotaan johtuvan Kiinasta tulevan tuonnin suuresta määrästä maaliskuun ja heinäkuun välillä vuonna 2012, jolloin toimenpiteet eivät olleet voimassa, ja Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen hinnoista, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat.
4.6.2.3 Kannattavuus ja kassavirta
Taulukko 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus aluksi, eli kausilla 2010/2011-2011/2012, parani huomattavasti. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala alkoi kuitenkin tehdä uudelleen tappiota.
(90)
Kannattavuuden paraneminen liittyi selvästi siihen, että unionin tuotannonala onnistui lisäämään myynti- ja tuotantomääriään ja nostamaan myyntihintojaan polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeisinä vuosina. Paluu tappiolliseen tilanteeseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on seurausta alhaisemmista myyntihinnoista, jotka johtuivat Kiinasta tulevan tuonnin äkillisestä lisääntymisestä sen jälkeen, kun EU:n tuomioistuin kumosi tullit.
(91)
Tässä yhteydessä olisi muistettava, että merkittävä määrä kiinalaisia tuotteita tuotiin ilman polkumyyntitullia maaliskuusta heinäkuuhun vuonna 2012. Lisäksi Kiinasta peräisin olevan tuonnin todettiin alittaneen huomattavasti unionin hinnat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, etenkin kun vähennetään polkumyyntitullien vaikutus. Tämä aiheutti yleisen hintojen alenemisen, mikä puolestaan johti unionin tuotannonalan tappiolliseen tilanteeseen.
Taulukko 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (euroa)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Tarkastelujakson aikana kassavirran kehitys vastasi pääosin unionin tuotannonalan yleisen kannattavuuden kehitystä ja varastojen kasvun vaikutuksia, erityisesti kahden viimeisen analysoidun vuoden aikana.
4.6.2.4 Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti
Taulukko 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit (euroa)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Sijoitetun pääoman tuotto (nettovarat)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Tarkastelujaksolla osa unionin tuotannonalasta teki investointeja olemassa olevien tuotantolaitteiden ylläpitoon ja optimointiin. Investointien määrä lisääntyi erityisesti kaudella 2011/2012, mitä edesauttoi todennäköisesti voittotaso kyseisenä vuonna ja välittömästi sitä ennen. Investoinneista suurimman osan teki yksi unionin tuottaja varmistaakseen raaka-aineiden hankintalähteen, joka täydentää sen nykyisiä lähteitä, ja parantaakseen ympäristösäännösten noudattamista. Sijoitetun pääoman tuotto noudatteli tarkastelujakson aikana tarkasti kannattavuuden kehitystä.
(94)
Osalla unionin tuotannonalasta oli vaikeuksia pääoman saannissa tarkastelujakson aikana, mutta se sai lopulta velkansa järjesteltyä uudelleen.
4.6.2.5 Palkat
Taulukko 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
23 578
21 864
21 371
23 025
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Keskimääräinen palkkataso pysyi tarkastelujaksolla melko vakaana, kun taas tuotannon yksikkökustannukset alenivat.
4.7 Päätelmät
(96)
Vahinkoanalyysi osoittaa, että unionin tuotannonalan tilanne parani tarkastelujaksolla. Kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuoden 2008 lopulla, unionin tuotannonala saattoi hitaasti mutta tasaisesti toipua polkumyynnin vahingollisista vaikutuksista ja hyödyntää enemmän mahdollisuuksiaan unionin markkinoilla. Se, että unionin tuotannonala hyötyi toimenpiteistä, käy parhaiten ilmi sen tuotanto- ja myyntimäärien ja erityisesti voittotason noususta.
(97)
Tilanne kuitenkin muuttui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Toimenpiteet kumottiin maaliskuussa 2012, ja tuonti Kiinasta lisääntyi huimasti kesäkuuhun 2012 asti, jolloin tuonti asetettiin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi. Tuojat käyttivät polkumyyntitullien kumoamista hyväkseen kasvattaakseen varastoja kaudella 2011/2012 ja tarjosivat kyseisiä tuotteita EU:n markkinoilla edullisin hinnoin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämä aiheutti huomattavaa yleistä hintapainetta EU:n markkinoilla, ja näin ollen unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi uudestaan. Tuotannonalan oli siksi pakko laskea hintojaan säilyttääkseen myyntimääränsä. Tällä oli kuitenkin vakavia seurauksia sen taloudelliseen tilanteeseen.
(98)
Sitä, että unionin tuotannonalan tilanne on yhä vahingollinen, kuvaavat parhaiten negatiiviset taloudelliset indikaattorit eli kannattavuus ja kassavirta, suuret varastot ja alhainen kapasiteetin käyttöaste. Tällainen tilanne estää uusien investointien tekemistä ja kasvua.
(99)
Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö kyseenalaisti vahinkoa koskevat päätelmät sillä perusteella, että unionin tuotannonalan myyntimäärät, työllisyys ja myyntihinnat sekä yhden unionin tuottajan investointien taso kehittyivät myönteisesti tarkastelujaksolla.
(100)
Tämä väite olisi kuitenkin hylättävä. Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan luettelo huomioon otettavista olennaisista taloudellisista indikaattoreista ei ole tyhjentävä eikä yksi tai useampi kyseisistä tekijöistä välttämättä ole ratkaiseva peruste tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan. Kuten johdanto-osan 98 kappaleessa selitetään, väitteen esittäjän ehdottamat indikaattorit eivät olleet ratkaisevia, kun komissio teki päätelmänsä unionin tuotannonalan vahingollisesta tilanteesta. Päätelmä vahingon jatkumisesta perustui enemmänkin kannattavuutta ja kassavirtaa koskeviin negatiivisiin talousindikaattoreihin sekä varastojen suuriin määriin ja alhaiseen kapasiteetin käyttöasteeseen.
5. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
5.1 Arvioitujen tuontimäärien ja hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan
(101)
Jos toimenpiteet kumotaan, tuonnin määrä todennäköisesti kasvaa ja aiheuttaa lisävahinkoa unionin tuotannonalalle. Tämä arvio perustuu seuraaviin seikkoihin.
(102)
Edellä esitetty analyysi (ks. johdanto-osan 44 kappale) osoittaa, että vaikka Kiinasta unioniin tulevan tuonnin määrä laski huomattavasti sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuoden 2008 lopussa, kiinalaiset tuottajat valmistavat yhä huomattavan määrän tarkasteltavana olevaa tuotetta, josta suurin osa on tarkoitettu vientiin.
(103)
Ennakoitujen määrien ja hintojen suhteen on selvää, että unionin markkinat ovat edelleen erittäin houkuttelevat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Ensinnäkin määrän suhteen unionin markkinat ovat maailman kolmanneksi suurimmat kiinalaisten säilykemandariinien markkinat. Lisäksi toimenpiteiden kumoamisen jälkeinen kehitys osoittaa, että kiinalaiset viejät kykenevät nopeasti viemään merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille ilman, että niiden edes tarvitsee suunnata uudelleen myyntiään muilta markkinoilta. Tältä osin voidaan alkuperäisen tutkimuksen tuontitietojen perusteella todeta, että Kiina voi helposti viedä yli 60 000 tonnia kaudessa unionin markkinoille, ja tämä on lähes 90 prosenttia unionin keskimääräisestä kulutuksesta tarkastelujaksolla.
(104)
Jos Kiina todella lisäisi EU-vientiään toimenpiteiden kumoamisen seurauksena, olisi enemmän kuin todennäköistä, että hinnat EU:n markkinoilla laskisivat yleisesti keskipitkällä aikavälillä. Se tekisi EU:n tuottajien tilanteesta entistäkin vaikeamman, kuten jäljempänä selostetaan.
(105)
Toiseksi hintojen suhteen Kiinan tietokanta (11) osoittaa, että aikaisemmin Kiina vei merkittäviä määriä muihin kuin EU-maihin hinnoin, jotka alittivat EU:hun suuntautuvan viennin hinnat. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana muihin kuin EU-maihin suuntautuneen viennin määrä oli noin 20 000 tonnia, mikä on 71 prosenttia unionin tuotannonalan tuotannosta. Koska EU:n markkinat ovat houkuttelevat hintojen suhteen, päätellään, että jos toimenpiteet lakkautetaan, kiinalaiset viejät todennäköisesti suuntaavat kyseiset määrät tuottoisammille unionin markkinoille.
(106)
Lisäksi edellä esitetty analyysi (ks. johdanto-osan 68 ja 69 kappale) on osoittanut, että Kiinasta unionin markkinoille tullut tuonti alitti huomattavasti unionin tuottajien hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, etenkin kun jätetään huomiotta polkumyyntitullien vaikutus. Vaikka Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat nousivat kaudella 2011/2012, jolloin toimenpiteet eivät olleet voimassa, niiden taso oli Eurostatin tietojen mukaan edelleen selvästi alle EU:n hintatason. Tällä perusteella hintaero oli kaudella 2011/2012 itse asiassa vastaava kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(107)
Sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden markkinoilla on hyvin voimakas hintakilpailu, koska kilpailu tapahtuu pääasiassa hinnan perusteella. Tilannetta korostaa vielä se, että myynti tapahtuu tavallisesti suhteellisen suurina määrinä. Jos merkittäviä määriä halpaa ja polkumyynnillä tuotua tuotetta asetetaan saataville unionin markkinoilla, sillä on suora vaikutus yleiseen hintatasoon unionin markkinoilla, mikä johtaisi yleiseen hintojen alenemiseen.
(108)
Polkumyyntitullien kumoaminen tarkastelujakson lopussa on erinomainen esimerkki siitä, mitä tapahtuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(109)
Heti kun EU:n tuomioistuin oli kumonnut toimenpiteet, tuonti Kiinasta lisääntyi nopeasti ja merkittävästi siihen asti, kun tuonti tuli kirjaamisvelvoitteen alaiseksi. Kyseisen halpatuonnin massiivinen läsnäolo unionin markkinoilla pakotti unionin tuottajat alentamaan hintojaan, jotta ne pystyivät säilyttämään asemansa myynti- ja tuotantomäärien suhteen, mikä johti tappiolliseen tilanteeseen.
(110)
Tämä oli seurausta polkumyyntitullitta tapahtuneesta tuonnista vain viiden kuukauden ajanjaksolta. Vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen olisivat ilman muuta vielä vakavammat, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyisi. Jos suuri määrä halpatuontia tulisi markkinoille uudestaan, unionin tuotannonalalle aiheutuisi mitä todennäköisimmin vielä pahempaa vahinkoa. Unionin tuottajien tuotanto vähenisi ja myyntimäärät ja hinnat pienenisivät, mikä johtaisi tappioiden kasvamiseen. Edellä 4.4.2 kohdassa esitettyihin tietoihin perustuva hinnan alittavuuden laskelma (ks. johdanto-osan 68 ja 69 kappale), kun siitä poistetaan polkumyyntitullit, osoittaa hinnan alittavuuden tason olevan yli 20 prosenttia.
(111)
Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö väitti, ettei unionin tuotannonala kärsisi vahinkoa, jos toimenpiteet kumottaisiin, koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärät olisivat tulevaisuudessa oletettavasti pienempiä. Väite perustui seuraaviin seikkoihin: ensiksikin siihen, että tuoreiden hedelmien kotimainen kulutus Kiinassa samoin kuin tuoreiden hedelmien vienti Kiinasta Venäjälle kasvaisi tulevaisuudessa, ja toiseksi siihen, että myös säilykemandariinien kiinalaisen kotimaankulutuksen odotettiin lisääntyvän. Kolmanneksi perusteluksi esitettiin se, että Eurostatin tilastot todistavat edellä esitetyn, sillä niiden mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti on ollut vähäisempää kaudesta 2012/2013 lähtien.
(112)
Nämä väitteet olisi kuitenkin hylättävä seuraavista syistä:
a)
Vaikka ensinnäkin tuoreiden hedelmien kotimaisen kulutuksen ja viennin Kiinassa voitaisiin odottaa kasvavan, myös kiinalaisen tuotannon arvioidaan saatavilla olevien tietojen perusteella kasvavan vastaavassa määrin (12). Sen vuoksi päätellään, että Kiinan säilyketeollisuuden tuoreiden hedelmien saatavuuteen kaudella 2013/2014 ei kohdistu merkittäviä vaikutuksia.
b)
Toiseksi johdanto-osan 44 kappaleessa pääteltiin, että säilöttyjen mandariinien kotimainen kulutus Kiinassa olisi noin 100 000 tonnia kaudessa, eikä ole merkkejä siitä, että määrään olisi odotettavissa kasvua tulevaisuudessa. Väitteen esittäjät eivät myöskään esittäneet näyttöä siitä, että kulutus kasvaisi.
c)
Kolmannen perusteen osalta on syytä muistaa, että järkeenkäypä syy tarkasteltavana olevan tuotteen vähäisemmälle tuonnille kaudella 2012/2013 (tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla) on varastojen kerryttämisen vaikutus, joka oli seurausta massiivisista tuontimääristä kauden 2011/2012 viiden ensimmäisen kuukauden aikana toimenpiteiden kumoamisen jälkeen (ks. johdanto-osan 59 kappale).
(113)
Sama eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö väitti myös, että unionin markkinoilla Venäjän tuontikiellon vuoksi oletettavasti saatavilla olevat suuremmat määrät tuoreita hedelmiä laskisivat kyseisten hedelmien hintoja, mikä antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa edelleen kilpailukykyään.
(114)
Tällainen väite on kuitenkin puhtaasti spekulatiivinen, eikä sitä tuettu millään todisteilla. Vaikka raaka-aineen hinnat saattavat laskea tulevaisuudessa, sitä ei voida pitää riittävänä syynä jättää korjaamatta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteisiä vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen. Jos toimenpiteitä ei pidettäisi voimassa, polkumyyntituonti alkaisi todennäköisesti uudelleen merkittävän laajuisena ja aiheuttaisi lisää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Jos niin kävisi, unionin tuotannonala ei pystyisi hyödyntämään täysimääräisesti raaka-aineiden tulevasta hinnanalennuksesta - jos sellainen toteutuu - johtuvia positiivisia vaikutuksia. Tästä syystä väite hylättiin.
5.2 Päätelmät
(115)
Tällä perusteella päätellään, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.
6. UNIONIN ETU
6.1 Johdanto
(116)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista eli sekä unionin tuotannonalan että tuojien ja muiden osapuolten eduista tehtyyn arviointiin.
(117)
On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Lisäksi tässä tutkimuksessa - joka on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, eli siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa - voidaan arvioida, onko nykyisillä polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(118)
Tämän perusteella tutkittiin, voidaanko päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan vahingollinen polkumyynti todennäköisesti jatkuu.
6.2 Unionin tuotannonalan etu
(119)
Unionin tuotannonala, joka muodostuu viidestä tuottajasta Espanjan maaseutualueilla, kasvatti markkinaosuuttaan ja pystyi nostamaan tarkasteltavana olevan tuotteen hinnan tasolle, jolla sen liiketoiminta pääsi takaisin kannattavuusrajalle tai kannattavaksi niinä tarkastelujakson ajanjaksoina, joina toimenpiteet olivat voimassa. Tuotantomäärä ja työllisyysluvut paranivat vastaavasti. Jos toimenpiteet kumottaisiin, unionin tuotannonalan tilanne olisi paljon huonompi edellä kuvatulla tavalla (vahingon todennäköisesti toistuessa) eli myyntihinnat olisivat alhaisemmat ja tappiot suurempia (ks. johdanto-osan 110 kappale). Myös uudet investoinnit yritysten vahvistamiseksi ja niiden kilpailukyvyn parantamiseksi tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoilla vaikeutuisivat. Toimenpiteiden jatkaminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista ja auttaisi sitä hyödyntämään edelleen potentiaaliaan unionin markkinoilla, joille on palautettu kilpailu.
6.3 Tuojien, kauppiaiden ja vähittäismyyjien etu
(120)
Kuten edellä johdanto-osan 10 kappaleessa mainitaan, tutkimuksessa käytettiin otantaa, koska etuyhteydettömien tuojien lukumäärä on ilmeisen suuri. Tuojia on pääasiassa Saksassa mutta myös muissa maissa, esimerkiksi - mutta ei yksinomaan - Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Alankomaissa ja Tšekissä.
(121)
Kaksi sellaista yritystä, jotka toivat tarkasteltavana olevaa tuotetta tarkastelujakson aikana, toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseisten osapuolten yhdistetty säilöttyihin sitrushedelmiin liittyvä liiketoiminta oli 3,8 prosenttia niiden yhdistetystä liikevaihdosta. Vaikka säilöttyihin sitrushedelmiin liittyvä liiketoiminta ei ole näiden tuojien kannattavinta liiketoimintaa, se kuuluu olennaisesti niiden liiketoimintavaihtoehtoon, johon kuuluu hyvin laajan tuotevalikoiman tarjoaminen tietyille asiakkaille (esim. valintamyymäläketjuille), niin että voidaan varmistaa laajoja sopimuksia, joissa vähemmän kannattavat tuotteet tulevat kompensoiduiksi muiden tuotteiden myynnillä ja mittakaavaeduilla.
(122)
Ei ilmennyt viitteitä siitä, että toimenpiteiden jatkamisella olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia kyseisten kahden tuojan toimintaan. Ne eivät ole riippuvaisia kyseisestä tuotteesta, ja toimitusketju sopeutui polkumyyntitulliin liittyviin kustannuksiin. Lisäksi, kuten tutkimus osoittaa, toimenpiteet eivät sulkeneet unionin markkinoita kiinalaisilta viejiltä, sillä tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin merkittäviä määriä koko tarkastelujakson ajan toimenpiteiden voimassaolosta huolimatta.
(123)
Eräs toinen tuoja huomautti, että polkumyyntitullit vaikuttavat kielteisesti sen säilöttyjen sitrushedelmien kauppaa koskevaan liiketoimintaan. Koska kyseinen tuoja ei toimittanut todennettavissa olevia tietoja, katsotaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden jatkamisen mahdollinen kielteinen vaikutus kyseisiin osapuoliin ei olisi suurempi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.
(124)
Jotkin osapuolet viittasivat unionin tuotannonalan puuttuvaan tuotantokapasiteettiin. Olisi huomattava, että tullien jatkamatta jättäminen voisi johtaa tilanteeseen, jossa vaihtoehtoisen hankintalähteen olisi lopetettava toimintansa, eli tuojilla olisi vain yksi hankintalähde (tuonti Kiinasta). On muistettava, että toimitusvarmuuden ylläpitäminen on tärkeää valintamyymäläketjujen ja vähittäismyyjien liiketoiminnan kannalta. Yksi näistä osapuolista tukikin toimenpiteiden jatkamista kilpailun varmistamiseksi ja jotta sillä olisi vähintään kaksi hankintalähdettä. Lisäksi unionin tuotannonala, joka on vielä kaukana tyydyttävästä kapasiteetin käyttöasteesta, voi paremmin palvella unionin markkinoita palautuneissa kilpailuolosuhteissa. Se, että unionin tuotannonala ei tällä hetkellä kata 100-prosenttisesti unionin tarpeita, ei voi oikeuttaa kiinalaisten viejien epäterveitä kaupan käytäntöjä eikä toimenpiteiden poistamista tässä tapauksessa.
(125)
Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö väitti, että toimenpiteiden jatkaminen rajoittaisi kohtuuttomasti sen jäsenten tavanomaista liiketoimintaa, koska merkittävä osa siitä liittyi tarkasteltavana olevan tuotteen kauppaan. Tältä osin olisi huomattava, että polkumyyntitullien tarkoituksena on korjata epäterveitä kaupan käytäntöjä, esim. polkumyyntiä, ei rajoittaa liiketoimintaa. Muistettakoon, että komissio päätteli korjaustoimien ylläpitämisen olevan silti tarpeen esillä olevassa asiassa.
6.4 Käyttäjien etu
(126)
Analyysiä varten käyttäjät jaettiin kahteen ryhmään: kotitalouksiin sekä ammattimaisiin ja teollisiin käyttäjiin, joiden toimialoja ovat esimerkiksi juomien, hillojen tai jogurttien valmistus, leipomotoiminta tai ateriapalvelutoiminta.
(127)
Yksikään näihin ryhmiin kuuluva tai niiden etuja ajava osapuoli ei ilmoittautunut eikä millään tavalla toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.
(128)
Yksi tuoja väitti, että tarkasteltavana olevalle tuotteelle asetetut polkumyyntitullit rajoittaisivat kilpailua eivätkä näin ollen olisi unionin kuluttajien edun mukaisia. Tämän väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä.
(129)
Kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen vähäinen merkitys unionin keskivertokotitalouden kulutusvarojen kannalta, ei ole näyttöä siitä, että toimenpiteiden jatkamisesta mahdollisesti aiheutuva kuluttajahintojen nousu olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.
(130)
Vaikka on kiistatonta, että tullien pitäminen voimassa voi teoriassa vaikuttaa kielteisesti joihinkin ammattimaisiin/teollisiin käyttäjiin pienentäen niiden marginaaleja, ei ole näyttöä siitä, että tarkasteltavana olevasta tuotteesta aiheutuvat kustannukset (verrattuna niiden kokonaiskustannuksiin) ovat merkittäviä. Toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen mahdolliset kielteiset vaikutukset tähän käyttäjäryhmään eivät näin ollen olisi suhteettomia.
6.5 Toimittajien etu
(131)
Sekä unionin tuotannonalan yksittäiset tuoreiden hedelmien toimittajat että yksi kyseisten toimittajien järjestö totesivat, että toimenpiteet ovat niiden etujen mukaisia ja olisivat hyödyksi myös uusien investointien ja työpaikkojen kannalta. Unionin tuottajille myytävät hedelmät ovat toimittajille tärkeä täydentävä tulonlähde, jonka puuttuessa maataloussektorilla asianomaisilla Espanjan alueilla saattaisi ilmetä merkittäviä häiriöitä. Vaikutukset ulottuisivat arvioiden mukaan yli 2 000:een osuuskunnan jäseneen pelkästään Valencian alueella. Muun muassa hedelmien keräämiseen, kuljetukseen ja varastointiin liittyviä kausityöpaikkoja, joihin toimenpiteet vaikuttavat, on arviolta ainakin 2 500 Valenciassa ja Murciassa yhteensä.
(132)
Espanjalaisten toimittajien järjestöltä saatujen tietojen perusteella voidaan päätellä, että jos tuonti Kiinasta ylittää 60 000 tonnia - niin kuin jo tapahtui kahdesti alkuperäisen tutkimuksen aikana - toimittajat joutuvat todennäköisesti tilanteeseen, jossa ne eivät saa myytyä koko sitä määrää satsumia, joka on tarkoitettu unionin säilyketeollisuudelle.
(133)
Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö väitti, että toimittajille on odotettavissa tukia sellaisista hedelmäeristä eroon pääsemiseksi, jotka jäävät viemättä Venäjän tuontikiellon vuoksi. Väitteen esittäjä ei kuitenkaan esittänyt mitään näyttöä tukia koskevan väitteensä tueksi. Lisäksi mahdollisia tukia olisi ollut saatavilla vain Venäjälle vietäviksi tarkoitetuille myymättä jääneille hedelmille mutta ei niille, jotka olivat jääneet myymättä unionin tuotannonalalle tarkasteltavana olevan tuotteen aiheuttaman vahingon vuoksi toimenpiteiden voimassaolon päättymisen jälkeen. Tämän vuoksi väite hylättiin.
6.6 Päätelmät
(134)
Tutkimus on osoittanut, että voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät sulkeneet unionin markkinoita kiinalaiselta tuonnilta ja että ne edistivät unionin tuotannonalan elpymistä. Koska elpyminen on edelleen käynnissä, toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen on unionin tuotannonalan edun mukaista. Jos toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä, elpyminen pysähtyisi, kannattavat hintatasot jäisivät saavuttamatta ja unionin tuotannonalalle aiheutuisi suuria tappioita. Lisäksi lukuisien osuuskuntien jäsenten ja kausityöntekijöiden täydentävä tulonlähde useilla maaseutualueilla, joilla on vähän työpaikkoja tarjolla, olisi uhattuna.
(135)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella voimassa olevilla toimenpiteillä ei tunnu olleen merkittäviä kielteisiä vaikutuksia tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden unionin tuojien taloudelliseen tilanteeseen. Käytettävissä olevien tietojen perusteella toimenpiteiden vaikutusta muihin ilmoittautuneisiin osapuoliin taikka tuojiin, kauppiaisiin, käyttäjiin ja vähittäismyyjiin ei myöskään voida pitää merkittävänä. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden jatkamisesta aiheutuva hintojen mahdollinen nousu ei vaikuta suhteettomalta verrattuna siihen unionin tuotannonalalle koituvaan etuun, joka saavutetaan poistamalla polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama kaupan vääristymä.
(136)
Kaikki edellä olevissa johdanto-osan kappaleissa mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen.
7. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(137)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella pidetään asianmukaisena jatkaa voimassa olevien toimenpiteiden soveltamista. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(138)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että tiettyjen Kiinasta peräisin olevien hedelmäsäilykkeiden tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava viidellä vuodella.
(139)
Jotkin osapuolet väittivät, että määrällisen elementin sisältävät toimenpiteet (kiintiöjärjestelmä) ovat parempia kuin polkumyyntitoimenpiteet. Tätä väitettä ei voida hyväksyä, koska perusasetuksen mukaan toimenpiteiden muotoa ei voida muuttaa voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Väite ei horjuta tämän tutkimuksen yhteydessä tehtyjä päätelmiä eli sitä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämistä koskevat vaatimukset täyttyvät.
(140)
Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (13). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
(141)
Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 (Taric-koodit 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 ja 2008309069) kuuluvia valmistettuja tai säilöttyjä lisättyä alkoholia sisältämättömiä, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältäviä mandariineja (myös tangeriinit ja satsumat), klementiinejä, wilkingejä ja muita niiden kaltaisia sitrushedelmähybridejä, sellaisina kuin ne on määritelty CN-nimikkeessä 2008.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamiin 1 kohdassa mainittuihin tuotteisiin sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Euroa/tonni (tuotteen nettopaino)
Taric-lisäkoodi
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang ja siihen etuyhteydessä oleva tuottaja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Liitteen mukaiset otokseen kuulumattomat yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat
499,6
A889
Kaikki muut yritykset
531,2
A999
2 artikla
1. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (15) 145 artiklan mukaisesti, 1 artiklan perusteella laskettua polkumyyntitullia alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
2. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
3 artikla
Edellä olevaa 1 artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa lisäämällä uusi vientiä harjoittava tuottaja niiden yhteistyössä toimivien yritysten joukkoon, jotka eivät sisälly otokseen ja joihin sovelletaan siten painotettua keskimääräistä tullia, jonka määrä on 499,6 euroa/tonni tuotteen nettopainosta, jos jokin uusi vientiä harjoittava tuottaja Kiinan kansantasavallassa toimittaa komissiolle riittävää näyttöä siitä, että
a)
se ei vienyt 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välillä) eikä alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana (1 päivän lokakuuta 2006 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välillä);
b)
se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan vientiä harjoittavaan tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä; ja
c)
se ei tosiasiallisesti ole vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin eikä sillä ole peruuttamatonta sopimusvelvoitetta viedä merkittävää tuotemäärää unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 10 päivänä joulukuuta 2014.