NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU, EURATOM) č. 1141/2014
ze dne 22. října 2014
o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 224 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (3),
v souladu s řádným legislativním postupem (4),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 10 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a v čl. 12 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) se stanoví, že politické strany na evropské úrovni přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie.
(2)
V článcích 11 a 12 Listiny se stanoví, že právo na svobodu sdružování na všech úrovních, například v politických a občanských otázkách, a právo na svobodu projevu, které zahrnuje svobodu zastávat názory a přijímat a rozšiřovat informace nebo myšlenky bez zasahování veřejné moci a bez ohledu na hranice, jsou základními právy každého občana Unie.
(3)
Evropští občané by měli mít možnost využít těchto práv k plnohodnotné účasti na demokratickém životě Unie.
(4)
Skutečně nadnárodní evropské politické strany a k nim přidružené evropské politické nadace hrají rozhodující úlohu při formulování hlasu občanů na evropské úrovni tím, že propojí politiku na vnitrostátní a unijní úrovni.
(5)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace by měly být povzbuzovány a mělo by se jim napomáhat ve snahách o zajišťování silné vazby mezi evropskou občanskou společností a orgány Unie, zejména Evropským parlamentem.
(6)
Zkušenosti evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací z uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 (5), společně s usnesením Evropského parlamentu ze dne 6. dubna 2011 o uplatňování nařízení (ES) č. 2004/2003 (6), svědčí o nutnosti zlepšit právní a finanční rámec pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace a umožnit jim tak, aby se více zviditelnily a aby se z nich stali efektivně fungující aktéři mnohoúrovňového politického systému Unie.
(7)
Jako výraz uznání poslání, které vyplývá pro evropské politické strany ze Smlouvy o EU, a s cílem usnadnit jejich práci by měl být pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace zaveden zvláštní evropský právní status.
(8)
Za účelem registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a za účelem ukládání sankcí těmto stranám a nadacím by měl být zřízen Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“). Pro získání evropského právního statusu, z nějž vyplývá řada práv a povinností, by měla být nezbytná registrace. Úřad by měl být nezávislý, aby se předešlo jakémukoli možnému střetu zájmů.
(9)
Mělo by být stanoveno, jak mají evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace postupovat, aby získaly evropský právní status podle tohoto nařízení, a stejně tak by měly být stanoveny postupy a kritéria pro rozhodování o tom, zda tento evropský právní status přiznat. Je rovněž nezbytné stanovit postupy pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbude evropského právního statusu nebo jej ztratí či se ho vzdá.
(10)
Za účelem umožnění dohledu nad právními subjekty podléhajícími unijnímu i vnitrostátnímu právu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) v souvislosti s fungováním rejstříku pro evropské politické strany a evropské politické nadace spravovaného úřadem (dále jen „rejstřík“), zejména pokud jde o údaje a podklady, které jsou v tomto rejstříku uchovávány. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a tvorbě aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(11)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o ustanovení o systému registračních čísel a zpřístupňování standardních výpisů z rejstříků úřadem třetím stranám na jejich žádost. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(12)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které si přejí získat uznání jako takové na úrovni Unie na základě evropského právního statusu a obdržet veřejné finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by měly dodržovat určité zásady a splňovat určité podmínky. Zejména je nezbytné, aby evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace respektovaly hodnoty, na nichž je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(13)
Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo evropské politické nadace z důvodu nerespektování hodnot, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se mělo přijmout pouze v případě, že tyto hodnoty budou porušeny zjevným a závažným způsobem. Při přijetí rozhodnutí o zrušení registrace by měl úřad postupovat v plném souladu s Listinou.
(14)
Stanovy evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měly obsahovat několik základních ustanovení. Členské státy by měly být oprávněny stanovit, že stanovy evropských politických stran a evropských politických nadací, které zřídily své sídlo na jejich území, musí splňovat další požadavky za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nebudou v rozporu s tímto nařízením.
(15)
Úřad by měl pravidelně ověřovat, zda jsou podmínky a požadavky týkající se registrace evropských politických stran a evropských politických nadací dodržovány. Rozhodnutí o tom, zda jsou respektovány hodnoty, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se měla přijímat zvláštním postupem a po konzultaci s výborem nezávislých osobností.
(16)
Úřad je subjektem Unie ve smyslu článku 263 Smlouvy o fungování EU.
(17)
Nezávislost a transparentnost výboru nezávislých osobností by měla být zaručena.
(18)
Evropský právní status přiznaný evropským politickým stranám a jejich přidruženým nadacím by jim měl zajišťovat právní způsobilost a uznání ve všech členských státech. Tato právní způsobilost a uznání je ovšem neopravňuje k tomu, aby nominovaly kandidáty do vnitrostátních voleb či do voleb do Evropského parlamentu, ani aby se účastnily kampaní k referendům. Udělení takového či podobného oprávnění zůstává v pravomoci členských států.
(19)
Činnost evropských politických stran a evropských politických nadací by se měla řídit tímto nařízením, přičemž v záležitostech, které nejsou tímto nařízením upraveny, by se měla jejich činnost řídit příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členských států. Právní status evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měl být upraven tímto nařízením a příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž má tato strana nebo nadace své sídlo (dále jen „členský stát sídla“). Členský stát sídla by měl mít možnost předem určit, které právní předpisy jsou příslušné, nebo může těmto stranám a nadacím ponechat možnost volby. Členský stát sídla by měl mít rovněž možnost stanovit další či dodatečné požadavky nad rámec požadavků stanovených v tomto nařízení, včetně ustanovení o registraci a začlenění evropských politických stran a nadací jako takových do vnitrostátního správního a kontrolního systému a o uspořádání evropských politických stran a nadací a jejich stanovách, včetně otázky odpovědnosti, za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nejsou v rozporu s tímto nařízením.
(20)
Jako klíčový prvek evropského právního statusu by měla být evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím přiznána evropská právní subjektivita. Získání evropské právní subjektivity by mělo podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů členského státu sídla, zájmů žadatelů o evropský právní status (dále jen „žadatel“) a dotčených třetích stran. Zejména by jakákoli původní vnitrostátní právní subjektivita měla být přeměněna na evropskou právní subjektivitu, přičemž veškerá práva a povinnosti, jichž dřívější vnitrostátní právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový evropský právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je dále třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Členský stát sídla by měl mít možnost určit typy vnitrostátních právnických osob, jejichž právní subjektivita podle vnitrostátního práva se může přeměnit na evropskou právní subjektivitu, přičemž svůj souhlas s tím, aby tyto subjekty právní subjektivitu podle tohoto nařízení získaly, může udělit až poté, co budou poskytnuty přiměřené záruky, zejména pokud jde o legálnost stanov žadatele s ohledem na právní předpisy tohoto členského státu nebo o ochranu věřitelů či držitelů jiných práv ve vztahu k původní vnitrostátní právní subjektivitě.
(21)
Zánik evropské právní subjektivity by měl podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů Evropské unie, členského státu, v němž mají evropské politické strany nebo evropské politické nadace své sídlo, zájmů jich samotných a zájmů jakýchkoliv dotčených třetích stran. Zejména pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace získá právní subjektivitu v souladu s právními předpisy členského státu sídla, mělo by to být považováno za přeměnu evropské právní subjektivity, přičemž veškerá práva a povinnosti, které dřívější evropský právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový vnitrostátní právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace právní subjektivitu v členském státě sídla nezíská, měla by svou činnost ukončit v souladu s právem tohoto členského státu a v souladu s podmínkou vyžadující, že jejím cílem nebude zisk. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu by měly mít možnost s příslušným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady případných finančních sankcí.
(22)
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva a pokud se toto porušení bude týkat záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Evropská unie, měl by úřad na žádost dotčeného členského státu rozhodnout o uplatnění postupů stanovených tímto nařízením. Úřad by měl rovněž na žádost členského státu sídla rozhodnout o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku, pokud vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva v jakékoli jiné záležitosti.
(23)
Způsobilost pro financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měla omezit na evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které byly za takové uznány a získaly evropský právní status. Je nezbytné nejen zajistit, aby podmínky pro vytvoření evropské politické strany nebyly nepřiměřené, nýbrž aby tyto podmínky mohla snadno splnit i organizovaná, seriózní spojenectví politických stran či spojenectví fyzických osob nebo spojenectví politických stran a fyzických osob působící na nadnárodní úrovni. Zároveň je nezbytné stanovit přiměřená kritéria pro přidělování omezených prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, která objektivně prokáží evropské ambice evropských politických stran a skutečnou volební podporu těchto stran. Při stanovení těchto kritérií je nejvhodnější vycházet z výsledku voleb do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové musí podle tohoto nařízení účastnit a které jsou přesným ukazatelem úspěchu evropské politické strany u voličů. Kritéria by měla zohledňovat úlohu Evropského parlamentu spočívající v přímém zastupování občanů Unie a přisouzenou mu čl. 10 odst. 2 Smlouvy o EU, jakož i cíl evropských politických stran, jímž je účastnit se plnohodnotně na demokratickém životě Unie a stát se aktivními účastníky evropské zastupitelské demokracie, aby mohly účinně vyjadřovat názory, stanoviska a politickou vůli občanů Unie. Způsobilost k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se proto měla omezit jen na evropské politické strany, které jsou zastoupeny v Evropském parlamentu nejméně jedním ze svých členů, a na evropské politické nadace, které se o financování ucházejí prostřednictvím evropské politické strany, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním ze svých členů.
(24)
Pro zvýšení transparentnosti financování evropských politických stran a s cílem předejít možnému zneužívání pravidel financování by se na člena Evropského parlamentu, a to pouze pro účely financování, mělo pohlížet jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která by měla být tou stranou, k níž je přidružena jeho národní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
(25)
Je třeba stanovit postupy, jimiž by se měly řídit evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace při podávání žádosti o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i postupy, kritéria a pravidla, které musí být dodržovány při rozhodování o přiznání takového financování.
(26)
Některé druhy darů a příspěvků evropským politickým stranám a nadacím z jiných zdrojů, než je souhrnný rozpočet Evropské unie, by měly být zakázány nebo by se na ně měla vztahovat omezení, aby se zvýšila nezávislost, odpovědnost a kontrola evropských politických stran a nadací z jiných zdrojů. Jakékoli omezení volného pohybu kapitálu, které by z takových omezení mohlo vyplývat, je odůvodněno veřejným zájmem a je pro dosažení výše uvedených cílů nezbytně nutné.
(27)
Evropské politické strany by měly mít možnost financovat kampaně vedené v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, zatímco financování a omezení volebních výdajů stran a kandidátů v těchto volbách by mělo být upraveno předpisy jednotlivých členských států.
(28)
Evropské politické strany by neměly přímo ani nepřímo financovat jiné politické strany a zejména ne vnitrostátní politické strany či kandidáty. Evropské politické nadace by neměly přímo ani nepřímo financovat evropské ani vnitrostátní politické strany či kandidáty. Kromě toho by evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace neměly financovat kampaně k referendům. V těchto zásadách se odráží prohlášení č. 11 k článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství, připojené k závěrečnému aktu Smlouvy z Nice.
(29)
Pro rozdělování rozpočtových prostředků, které jsou každý rok k dispozici ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by se měla stanovit zvláštní pravidla a postupy, a to jednak s ohledem na počet příjemců, a jednak s ohledem na podíl zvolených členů jednotlivých evropských politických stran, které jsou příjemci, a v širším pojetí i jejich přidružených evropských politických nadací, v Evropském parlamentu. Tato pravidla by měla zajišťovat plnou transparentnost, vedení účetnictví, audit a finanční kontrolu evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací a ukládání přiměřených sankcí, a to i pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace poruší hodnoty, na nichž je Unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(30)
K zajištění dodržování závazků stanovených v tomto nařízení v souvislosti s financováním a s výdaji evropských politických stran a evropských politických nadací a v souvislosti s jinými záležitostmi je nezbytné zřídit účinné kontrolní mechanismy. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy by proto měly spolupracovat a vyměňovat si všechny nezbytné informace. Podporovat je třeba i vzájemnou spolupráci orgánů členských států, aby se zajistila účinná a účelná kontrola dodržování závazků vyplývajících z příslušných vnitrostátních předpisů.
(31)
Má-li se zajistit účinné, přiměřené a jednotné dodržování povinností souvisejících s činností evropských politických stran a evropských politických nadací, je nezbytné stanovit jasný, silný a odrazující systém sankcí. Tento systém by měl rovněž respektovat zásadu ne bis in idem, podle níž nelze totéž protiprávní jednání trestat dvakrát. Dále je nezbytné vymezit úlohu úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu, pokud jde o kontrolu a ověřování dodržování tohoto nařízení orgány členských států, jakož i mechanismy pro spolupráci mezi nimi.
(32)
Za účelem zvýšení evropského politického povědomí občanů a prosazování transparentnosti evropského volebního procesu mohou evropské politické strany během voleb do Evropského parlamentu informovat občany o vazbách mezi nimi a jejich přidruženými vnitrostátními politickými stranami a kandidáty.
(33)
Z důvodů transparentnosti a s cílem posílit kontrolu a demokratické skládání účtů evropských politických stran a evropských politických nadací by měly být zveřejňovány informace, které jsou považovány za závažný veřejný zájem, zejména informace o jejich stanovách, členství, účetních závěrkách, dárcích a darech, příspěvcích a grantech ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i informace týkající se rozhodnutí úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu o registraci, financování a sankcích. Vytvoření právního rámce pro zajištění veřejné dostupnosti těchto informací je nejúčinnějším prostředkem k vytvoření rovných podmínek a spravedlivé soutěže politických sil a k udržení otevřeného, transparentního a demokratického legislativního a volebního procesu, a tím k posílení důvěry občanů a voličů v evropskou zastupitelskou demokracii a v širším pojetí k předcházení korupci a zneužívání moci.
(34)
V souladu se zásadou proporcionality by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob neměla vztahovat na dary nepřesahující svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce. Mimoto by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob bez předchozího písemného souhlasu dárce neměla vztahovat ani na dary v hodnotě od 1 500 EUR do 3 000 EUR za rok. Tyto limity představují přiměřenou rovnováhu mezi základním právem na ochranu osobních údajů na jedné straně a legitimním zájmem veřejnosti na transparentnosti financování evropských politických stran a nadací, která je z hlediska předcházení korupce ve vztahu k financování politických stran a nadací uváděna v mezinárodních doporučeních, na straně druhé. Zveřejňování darů přesahujících svou hodnotou 3 000 EUR za rok od jednoho dárce by mělo umožňovat účinnou veřejnou kontrolu a dohled nad vztahy mezi dárci a evropskými politickými stranami. Stejně tak by v souladu se zásadou proporcionality měly být informace o darech zveřejňovány jednou ročně, s výjimkou období předvolebních kampaní do Evropského parlamentu nebo darů přesahujících svou hodnotou 12 000 EUR, u nichž by ke zveřejnění mělo dojít neprodleně.
(35)
Toto nařízení dodržuje základní práva a respektuje zásady zakotvené v Listině, zejména v článcích 7 a 8, v nichž je stanoveno, že každý má právo na respektování svého soukromého života a na ochranu osobních údajů, které se ho týkají, a musí být prováděno při plném respektování těchto práv a zásad.
(36)
Na zpracovávání osobních údajů úřadem, Evropským parlamentem a výborem složeným z nezávislých významných osobností se při uplatňování tohoto nařízení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (8).
(37)
Na zpracování osobních údajů se při uplatňování tohoto nařízení použije směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (9).
(38)
V zájmu právní jistoty je vhodné vysvětlit, že úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, vnitrostátní orgány příslušné k provádění kontroly aspektů financování evropských politických stran a evropských politických nadací, a další dotčené třetí strany, o nichž se zmiňuje nebo které stanoví toto nařízení, jsou správci údajů ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001 nebo směrnice 95/46/ES. Rovněž je nezbytné upřesnit maximální lhůtu, po kterou mohou uchovávat osobní údaje shromážděné pro účely zajištění zákonnosti, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství v evropských politických stranách. Jakožto správci údajů mají úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, příslušné vnitrostátní orgány a příslušné třetí strany přijmout všechna odpovídající opatření ke splnění povinností stanovených nařízením (ES) č. 45/2001 a směrnice 95/46/ES, zejména povinností týkajících se zákonnosti zpracování osobních údajů, bezpečnosti zpracování, poskytování informací a práv subjektů údajů na přístup ke svým osobním údajům a na opravu a výmaz těchto údajů.
(39)
Na zpracování údajů podle tohoto nařízení se použijí ustanovení kapitoly III směrnice 95/46/ES o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích. Příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany by měly v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva odpovídat za škody, které způsobí. Členské státy by kromě toho měly zajistit, aby se na příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany vztahovaly odpovídající sankce za porušení tohoto nařízení.
(40)
Technická podpora poskytovaná Evropským parlamentem evropským politickým stranám by se měla řídit zásadou rovného zacházení, měla by být odpovídající a poskytována za úhradu a měly by se o ní podávat pravidelné veřejně přístupné zprávy.
(41)
Hlavní informace o uplatňování tohoto nařízení by měly být veřejnosti dostupné na zvláštní internetové stránce.
(42)
Soudní kontrola, k níž je příslušný Soudní dvůr Evropské unie, pomůže zajistit správné uplatňování tohoto nařízení. Rovněž by měla být přijata ustanovení, která evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím umožní, aby byly vyslechnuty a aby přijaly nápravná opatření, dříve než jim bude uložena sankce.
(43)
Členské státy by měly zajistit zavedení vnitrostátních opatření, která podpoří účinné uplatňování tohoto nařízení.
(44)
Členské státy by měly mít dostatek času na přijetí opatření zajišťujících hladké a účinné uplatňování tohoto nařízení. Mělo by být stanoveno přechodné období mezi vstupem tohoto nařízení v platnost a začátkem jeho uplatňování.
(45)
Byl konzultován Evropský inspektor ochrany údajů, který k dané problematice vydal stanovisko (10).
(46)
Nařízení (ES) č. 2004/2003 by mělo být zrušeno vzhledem k potřebě významných změn a doplnění v pravidlech a postupech, které se v současnosti používají na politické strany a nadace na úrovni Unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví podmínky, jimiž se řídí status a financování politických stran na evropské úrovni (dále jen „evropské politické strany“) a politických nadací na evropské úrovni (dále jen „evropské politické nadace“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„politickou stranou“ sdružení občanů:
-
které sleduje politické cíle a
-
které je buď uznáno, nebo zřízeno v souladu s právním řádem alespoň jednoho členského státu;
2)
„politickým spojenectvím“ strukturovaná spolupráce mezi politickými stranami nebo občany;
3)
„evropskou politickou stranou“ politické spojenectví, které sleduje politické cíle a je zaregistrováno v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení u Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace zřízeného článkem 6;
4)
„evropskou politickou nadací“ subjekt, který je formálně přidružen k některé evropské politické straně, je zaregistrován u úřadu v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, a svou činností, kterou vyvíjí v rámci cílů a hodnot, jež sleduje Unie, podporuje a doplňuje cíle své evropské politické strany plněním jednoho nebo více těchto úkolů:
a)
sleduje diskusi o otázkách evropské veřejné politiky a procesu evropské integrace, analyzuje ji a přispívání k ní;
b)
vyvíjí činnost související s otázkami evropské veřejné politiky, jako je pořádání a podpora seminářů, školení, konferencí a studií této problematiky mezi příslušnými zúčastněnými stranami, včetně organizací mládeže a dalších zástupců občanské společnosti;
c)
rozvíjí spolupráci za účelem podpory demokracie, a to i ve třetích zemích;
d)
slouží jako rámec, v němž mohou na evropské úrovni společně pracovat vnitrostátní politické nadace, členové akademické obce a další příslušní účastníci;
5)
„regionálním parlamentem“ nebo „regionálním shromážděním“ subjekt, jehož členové buď mají volební mandát v některém regionu, nebo se politicky zodpovídají volenému shromáždění;
6)
„financováním ze souhrnného rozpočtu Evropské unie“ grant udělený podle hlavy VI části první nebo příspěvek udělený v souladu s hlavou VIII části druhé nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) („finanční nařízení“);
7)
„darem“ nabídka hotovosti, nabídka nepeněžních darů, poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností nebo jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotyčnou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší než tržní, s výjimkou členských příspěvků a běžných politických činností, které jednotlivci vykonávají na dobrovolném základě;
8)
„členským příspěvkem“ platba v hotovosti, včetně členských poplatků, nebo nepeněžní příspěvky či poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností či jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotčenou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší, než je tržní, jsou-li evropské politické straně nebo evropské politické nadaci poskytnuty jedním z jejích členů, s výjimkou běžných politických činností, které jednotliví členové vykonávají na dobrovolném základě;
9)
„ročním rozpočtem“ pro účely článku 20 a 27 celková výše výdajů v daném roce vykázaná v ročních účetních závěrkách dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
10)
„vnitrostátním kontaktním místem“ jedno z kontaktních míst zřízených pro vyřizování záležitostí spojených s ústřední databází vyloučených zájemců a uchazečů uvedenou v článku 108 finančního nařízení a článku 144 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (12), nebo jakékoli jiné osoby, které příslušné orgány členských států určí, aby zajišťovaly výměnu informací o uplatňování tohoto nařízení;
11)
„sídlem“ místo, v němž se nachází ústředí příslušné evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
12)
„souběžnými protiprávními jednáními“ dvě nebo více protiprávních jednání, k nimž došlo v rámci téhož protizákonného činu;
13)
„opakovaným protiprávním jednáním“ protiprávní jednání, kterého se dopustila osoba, jíž byl v posledních pěti letech uložen trest za stejný typ protiprávního jednání.
KAPITOLA II
STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 3
Podmínky registrace
1. Politické spojenectví může žádat o registraci jako evropská politická strana za těchto podmínek:
a)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
b)
spojenectví nebo jeho členové musí být alespoň v jedné čtvrtině členských států zastoupeno členy Evropského parlamentu, vnitrostátních parlamentů, regionálních parlamentů nebo regionálních shromáždění, nebo
spojenectví nebo jeho členové obdrželi alespoň v jedné čtvrtině členských států nejméně tři procenta hlasů odevzdaných v každém z nich při posledních volbách do Evropského parlamentu;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty uvedené v článku 2 Smlouvy o EU, na kterých je založena Unie, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
spojenectví nebo jeho členové se zúčastnili voleb do Evropského parlamentu nebo veřejně vyjádřili úmysl zúčastnit se příštích voleb do Evropského parlamentu; a
e)
jeho cílem nesmí být zisk.
2. Žadatel je oprávněn podat žádost o registraci jako evropská politická nadace za těchto podmínek:
a)
musí být přidružen k evropské politické straně registrované v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení;
b)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty, na kterých je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
jeho cíle musí doplňovat cíle té evropské politické strany, k níž je oficiálně přidružen;
e)
členové jeho řídícího orgánu musí pocházet nejméně z jedné čtvrtiny členských států; a
f)
jeho cílem nesmí být zisk.
3. Evropská politická strana může mít pouze jednu formálně přidruženou evropskou politickou nadaci. Každá evropská politická strana a přidružená evropská politická nadace musí zajistit, aby bylo provedeno oddělení jejich struktur běžného řízení, řídících struktur a finančního účetnictví.
Článek 4
Řízení evropských politických stran
1. Stanovy evropské politické strany musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
politický program, který stanoví její účel a cíle;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. e) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
případně název přidružené politické nadace a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek; a
g)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické strany.
2. Stanovy evropské politické strany musí obsahovat ustanovení týkající se vnitrostranického uspořádání a upravující alespoň:
a)
podmínky pro přijímání, odstoupení a vyloučení jejích členů, přičemž seznam členských stran je připojen ke stanovám;
b)
práva a povinnosti spojené se všemi druhy členství a příslušná hlasovací práva;
c)
pravomoci, povinnosti a složení jejích řídících orgánů a kritéria pro výběr kandidátů do každého z nich, včetně podmínek pro jejich jmenování a odvolání;
d)
její vnitřní rozhodovací procesy, zejména postup při hlasování a požadavky na usnášeníschopnost;
e)
její přístup k transparentnosti, zejména ve vztahu k účetnictví, závěrkám a darům, důvěrnosti a ochraně osobních údajů; a
f)
vnitřní postup pro změny jejích stanov.
3. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 5
Řízení evropských politických nadací
1. Stanovy evropské politické nadace musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
popis jejího účelu a cílů, které musí být slučitelné s úkoly uvedenými v čl. 2 bodu 4;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. f) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
název evropské politické strany, k níž je přímo přidružena, a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
seznam jejích orgánů, v němž jsou uvedeny pravomoci, povinnosti a složení těchto orgánů, včetně způsobu jmenování a odvolávání členů a vedoucích činitelů těchto orgánů;
g)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla o vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek;
h)
vnitřní postup, jímž se mění její stanovy; a
i)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické nadace.
2. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 6
Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace
1. Zřizuje se Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“) pro účely registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a pro účely ukládání sankcí těmto stranám a nadacím podle tohoto nařízení.
2. Úřad má právní subjektivitu. Je nezávislý a své úkoly vykonává v plném souladu s tímto nařízením.
Úřad rozhoduje o registraci a zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace v souladu s postupy a podmínkami stanovenými v tomto nařízení. Úřad mimoto pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se jejich řízení podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g).
Ve svých rozhodnutích úřad plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Úřad je zastupován ředitelem, který přijímá veškerá rozhodnutí jménem úřadu.
3. Ředitele úřadu jmenují na období pěti let bez možnosti opětovného jmenování Evropský parlament, Rada a Komise (společně dále jen „orgán oprávněný ke jmenování“) společnou dohodou na základě návrhů, které po otevřené výzvě k přihlášení kandidátů předloží výběrová komise složená z generálních tajemníků těchto tří orgánů.
Ředitel Úřadu je vybrán na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmí být členem Evropského parlamentu, vykonávat jakýkoliv volený mandát ani být současným či bývalým zaměstnancem evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Vybraný ředitel nesmí být ve střetu zájmů mezi povinnostmi ředitele úřadu a jeho dalšími úředními povinnostmi, zejména ve vztahu k uplatňování tohoto nařízení.
Ředitel, který odstoupil, odešel do důchodu, byl odvolán nebo zemřel, je nahrazen novým ředitelem, jehož jmenování proběhne stejným postupem.
V případě pravidelné obměny nebo dobrovolného odstoupení zůstává ředitel ve funkci, dokud se jeho nástupce neujme funkce.
Pokud ředitel úřadu již nesplňuje podmínky nezbytné pro výkon svých povinností, může být odvolán společnou dohodou nejméně dvou ze tří orgánů uvedených v prvním pododstavci a na základě zprávy, kterou vypracuje výběrová komise uvedená v prvním pododstavci z vlastního podnětu nebo na žádost kteréhokoli z uvedených tří orgánů.
Ředitel úřadu vykonává své pracovní povinnosti nezávisle. Při jednání jménem úřadu ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Ředitel úřadu se zdrží jednání, které je neslučitelné s povahou jeho povinností.
Evropský parlament, Rada a Komise vykonávají společně ve vztahu k řediteli pravomoci, které služební řád úředníků Unie (a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie), stanovený v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (13), svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování. Aniž jsou dotčena rozhodnutí o jmenování či odvolání, uvedené tři orgány se mohou dohodnout na tom, že některé nebo všechny zbývající pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování může vykonávat jeden z těchto tří orgánů.
Orgán oprávněný ke jmenování může ředitele pověřit i jinými úkoly, a to za předpokladu, že jsou tyto úkoly slučitelné s pracovní náplní vyplývající z plnění povinností ředitele úřadu a nepovedou ke střetu zájmů ani neohrozí plnou nezávislost ředitele.
4. Úřad se fyzicky nachází v Evropském parlamentu, což mu umožňuje využívat potřebné kancelářské prostory a zařízení administrativní podpory.
5. Řediteli úřadu jsou nápomocni zaměstnanci jednoho či více orgánů Unie. Při pracovní činnosti vykonávané pro úřad se tito zaměstnanci řídí výhradně pokyny ředitele úřadu.
Výběr zaměstnanců nesmí vést ke střetu zájmů mezi povinnostmi, jež vyplývají z jejich práce vykonávané pro úřad, a jinými úředními povinnostmi. Tito zaměstnanci se zdržují jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
6. Úřad uzavírá s Evropským parlamentem a v případě potřeby i s dalšími orgány správní dohody o opatřeních nezbytných pro plnění jeho úkolů, zejména dohody týkající se poskytování zaměstnanců, služeb a podpory podle odstavců 4, 5 a 8.
7. Prostředky na financování výdajů úřadu jsou v souhrnném rozpočtu Evropské unie uvedeny v samostatné hlavě oddílu Evropský parlament. Prostředky jsou vyčleněny ve výši, která zajistí řádné a nezávislé fungování úřadu. Návrh rozpočtového plánu úřadu předloží ředitel Evropskému parlamentu a zveřejní jej. Evropský parlament pověří těmito povinnostmi schvalující osoby ve věci těchto prostředků ředitele úřadu.
8. Na úřad se vztahuje nařízení Rady č. 1 (14).
Překladatelské služby potřebné pro fungování úřadu a rejstříku zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
9. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu sdílejí veškeré informace nezbytné pro plnění svých povinností podle tohoto nařízení.
10. Ředitel předkládá každý rok Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o činnosti úřadu.
11. Soudní dvůr Evropské unie provádí v souladu s článkem 263 Smlouvy o fungování EU přezkum legality rozhodnutí úřadu a v souladu s články 268 a 340 Smlouvy o fungování EU má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody způsobené úřadem. Pokud úřad v rozporu s tímto nařízením rozhodnutí nepřijme, může být u Soudního dvora Evropské unie podána žaloba na nečinnost v souladu s článkem 265 Smlouvy o fungování EU.
Článek 7
Rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací
1. Úřad zřídí a spravuje rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací. Informace uvedené v rejstříku musí být v souladu s článkem 32 dostupné na internetu.
2. K zajištění řádného fungování rejstříku je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení, pokud jde o:
a)
údaje a podklady v držení úřadu, uchovávané v rejstříku, které zahrnují stanovy evropských politických stran či evropských politických nadací, jakékoli další dokumenty, jež byly přiloženy k žádosti o registraci podle čl. 8 odst. 2, dokumenty přijaté v souladu s čl. 15 odst. 2 od členského státu sídla, a informace o totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g);
b)
dokumenty z rejstříku uvedené v písmenu a) tohoto odstavce, v jejichž případě je rejstřík příslušný k osvědčování zákonnosti určované úřadem v souladu s jeho pravomocemi podle tohoto nařízení. Úřad není příslušný k ověřování toho, zda evropská politická strana či evropská politická nadace dodržuje povinnosti či požadavky, které těmto stranám či nadacím v souladu s články 4 a 5 a čl. 14 odst. 2 ukládá členský stát sídla, a které jsou nad rámec povinností a požadavků stanovených tímto nařízením.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů upřesní systém registračních čísel, který bude v rejstříku uplatňován, a standardní podobu výpisu z rejstříku, který bude na žádost poskytován třetím osobám, včetně obsahu dopisů a dokumentů. Tyto výpisy nesmí zahrnovat žádné osobní údaje kromě totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 37.
Článek 8
Žádost o registraci
1. Žádost se podává u úřadu. Žádost o registraci evropské politické nadace se podává pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je žadatel formálně přidružen.
2. K žádosti se přiloží:
a)
doklady o tom, že žadatel splňuje podmínky stanovené v článku 3, včetně standardního formálního prohlášení v podobě uvedené v příloze;
b)
stanovy strany nebo nadace obsahující ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5, včetně příslušných příloh a případně prohlášení členského státu sídla podle čl. 15 odst. 2.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení za účelem:
a)
stanovení doplňujících údajů nebo podkladů ve vztahu k odstavci 2, které jsou nezbytné pro to, aby mohl úřad v plném rozsahu plnit své úkoly podle tohoto nařízení spojené se správou rejstříku;
b)
pozměnění standardního formálního prohlášení uvedeného v příloze tohoto nařízení, pokud jde o konkrétní údaje, které v případě potřeby vyplní žadatel, s cílem zajistit shromáždění dostatečných údajů o signatáři, jeho mandátu a evropské politické straně nebo evropské politické nadaci, kterou na základě svého pověření zastupuje pro účely tohoto prohlášení.
4. Dokumentace předložená úřadu jako součást žádosti se bezodkladně zveřejní na internetových stránkách podle článku 32.
Článek 9
Posouzení žádosti a rozhodnutí úřadu
1. Úřad žádost posoudí a určí, zda žadatel splňuje podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a zda stanovy obsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
2. Úřad přijme rozhodnutí o registraci žadatele, ledaže žadatel nesplní podmínky pro registraci stanovené v článku 3 nebo že stanovy neobsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
Úřad své rozhodnutí o registraci žadatele zveřejní do jednoho měsíce od obdržení žádosti o registraci nebo, pokud se použijí postupy podle čl. 15 odst. 4, do čtyř měsíců od obdržení žádosti o registraci.
Je-li žádost neúplná, úřad žadatele neprodleně vyzve, aby doplnil požadované informace. Lhůta stanovená ve druhém pododstavci začíná běžet až ode dne, kdy úřad obdrží úplnou žádost.
3. Standardní formální prohlášení uvedené v čl. 8 odst. 2 písm. a) se považuje za dostatečné pro to, aby se úřad ujistil, že žadatel splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo případně podmínky stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. c).
4. Rozhodnutí úřadu o registraci žadatele je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie společně se stanovami dotčené strany či nadace. Rozhodnutí úřadu o zamítnutí registrace žadatele se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním tohoto zamítnutí.
5. Veškeré změny dokumentů nebo stanov předložených jako součást žádosti o registraci v souladu s čl. 8 odst. 2 se oznámí úřadu, který postupem podle čl. 15 odst. 2 a 4 registraci obdobně aktualizuje.
6. Aktualizovaný seznam členských stran evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2, se každoročně zasílá úřadu. Změny, které mohou mít za následek, že evropská politická strana již nesplňuje podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. b), musí být úřadu oznámeny do čtyř týdnů od jejich provedení.
Článek 10
Ověřování a plnění podmínek a požadavků pro registraci
1. Aniž je dotčen postup stanovený v odstavci 3, úřad pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se řízení uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. písm. a) až e) a písm. g).
2. Pokud úřad shledá, že již není splněna některá z podmínek pro registraci nebo některé ustanovení týkající se řízení podle odstavce 1, s výjimkou podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), uvědomí o této skutečnosti dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci.
3. Evropský parlament, Rada nebo Komise může úřad požádat, aby ověřil, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c). V tom případě a v případě uvedeném v čl. 16 odst. 3 písm. a) úřad požádá výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 o stanovisko k dané věci. Výbor vydá stanovisko do dvou měsíců.
Zjistí-li úřad skutečnosti, které mohou vyvolat pochybnosti o tom, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), informuje Evropský parlament, Radu a Komisi, aby kterýkoli z těchto orgánů mohl podat žádost o ověření uvedenou v prvním pododstavci. Aniž je dotčen první pododstavec, Evropský parlament, Rada a Komise oznámí, zda tak hodlají učinit, do dvou měsíců od obdržení této informace.
Postupy podle prvního a druhého pododstavce se nezahajují v období do dvou měsíců před volbami do Evropského parlamentu.
S ohledem na stanovisko výboru úřad rozhodne o zrušení registrace dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Rozhodnutí úřadu musí být řádně odůvodněno.
Rozhodnutí o zrušení registrace z důvodu neplnění podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) může úřad přijmout pouze v případě zjevného a závažného porušení těchto podmínek. Použije se na něj postup uvedený v odstavci 4.
4. Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo nadace z důvodu zjevného a závažného porušení podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) úřad oznámí Evropskému parlamentu a Radě. Rozhodnutí vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud Evropský parlament a Rada nevznesou ve lhůtě tří měsíců od oznámení rozhodnutí Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada úřad uvědomí, že nevznesou námitky. Pokud Evropský parlament a Rada námitky vznesou, zůstane evropská politická strana či nadace registrovaná.
Evropský parlament a Rada mohou vznést námitky proti rozhodnutí pouze z důvodů souvisejících s posouzením plnění podmínek pro registraci stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace musí být informována o tom, že proti rozhodnutí úřadu o zrušení registrace byly vzneseny námitky.
Evropský parlament a Rada přijmou stanovisko podle svých pravidel pro rozhodování stanovených v souladu se Smlouvami. Námitky musí být řádně odůvodněny a zveřejněny.
5. Rozhodnutí úřadu o zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace, proti němuž nebyly vzneseny námitky postupem podle odstavce 4, se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním zrušení registrace a vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění.
6. Evropská politická nadace automaticky pozbývá svého statusu evropské politické nadace, jestliže je evropská politická strana, k níž je přidružena, vymazána z rejstříku
Článek 11
Výbor nezávislých významných osobností
1. Zřizuje se výbor nezávislých významných osobností (dále jen „výbor“). Výbor se skládá z šesti členů, přičemž Evropský parlament, Rada a Komise jmenují po dvou členech. Členové výboru jsou vybráni na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmějí být členy Evropského parlamentu, Rady ani Komise, vykonávat jakýkoliv volený mandát, být úředníky nebo zaměstnanci Evropské unie ani současnými či bývalými zaměstnanci evropské politické strany nebo evropské politické nadace.
Členové výboru vykonávají své povinnosti nezávisle. Nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Zdržují se jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
Výbor se obměňuje po každých volbách do Evropského parlamentu, a to do šesti měsíců od jeho prvního zasedání. Mandát členů nelze obnovit.
2. Výbor přijme svůj jednací řád. Členové výboru si v souladu se svým jednacím řádem zvolí ze svého středu předsedu. Sekretariát a finanční prostředky pro výbor poskytuje Evropský parlament. Sekretariát výboru se řídí výhradně pokyny výboru.
3. Výbor na žádost úřadu vydává stanovisko ve věci možného zjevného a závažného porušení hodnot, uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), na kterých je Unie založena, ze strany evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Za tímto účelem může výbor požádat úřad, oddělení Evropského parlamentu, dotčenou evropskou politickou stranu či evropskou politickou nadaci, jiné politické strany, politické nadace a další zúčastněné strany o jakýkoli příslušný dokument či doklad a může požádat o vyslechnutí jejich zástupců.
Ve svých stanoviscích výbor plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Stanoviska výboru se neprodleně zveřejní.
KAPITOLA III
PRÁVNÍ STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 12
Právní subjektivita
Evropské politické strany a evropské politické nadace mají evropskou právní subjektivitu.
Článek 13
Právní uznání a způsobilost k právním úkonům
Evropské politické strany a evropské politické nadace jsou právně uznány a mají způsobilost k právním úkonům ve všech členských státech.
Článek 14
Použitelné právo
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace se řídí tímto nařízením.
2. Pokud jde o záležitosti, jež jsou upraveny tímto nařízením pouze částečně, nebo záležitosti, které tímto nařízením upraveny nejsou, řídí se evropské politické strany a evropské politické nadace v případě aspektů, které v něm nejsou upraveny, příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž mají sídlo.
Činnosti, které vykonávají evropské politické strany a evropské politické nadace v jiných členských státech, se řídí příslušnými vnitrostátními právními předpisy těchto členských států.
3. Pokud jde o záležitosti, které nejsou upraveny tímto nařízením nebo příslušnými ustanoveními podle odstavce 2, nebo o záležitosti, které jsou jimi upraveny pouze částečně, řídí se evropská politická strana a evropská politická nadace v případě aspektů, které v nich nejsou upraveny, svými stanovami.
Článek 15
Nabytí evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabývá evropské právní subjektivity ke dni, kdy je rozhodnutí úřadu o její registraci zveřejněno v souladu s článkem 9 v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Pokud tak žádá členský stát, v němž má žadatel o registraci evropské politické strany nebo evropské politické nadace sídlo, je k žádosti předložené v souladu s článkem 8 přiloženo prohlášení vydané tímto členským státem osvědčující, že žadatel splňuje veškeré příslušné vnitrostátní požadavky týkající se žádosti a že jeho stanovy jsou v souladu s použitelným právem podle čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce.
3. Pokud má žadatel právní subjektivitu podle právních předpisů členského státu, nabytí evropské právní subjektivity tento členský stát považuje za přeměnu vnitrostátní právní subjektivity na evropskou právní subjektivitu. Evropská právní subjektivita zachovává v plném rozsahu dřívější práva a povinnosti spojené s předchozí vnitrostátní právní subjektivitou, která jako taková zaniká. Dotčený členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto přeměnou žádné omezující podmínky. Žadatel má nadále své sídlo v dotčeném členském státě, dokud není zveřejněno rozhodnutí podle článku 9.
4. Vyžaduje-li to členský stát, v němž má žadatel své sídlo, stanoví úřad den zveřejnění podle odstavce 1 až po konzultaci s tímto členským státem.
Článek 16
Zánik evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbývá své evropské právní subjektivity dnem, kdy vstupuje v platnost rozhodnutí úřadu o výmazu této strany či nadace z rejstříku, zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie. Rozhodnutí vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění, pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepožádá o kratší lhůtu.
2. O výmaz evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku rozhodne úřad, a to:
a)
přijetím rozhodnutí podle čl. 10 odst. 2 až 5;
b)
nastane-li situace uvedená v čl. 10 odst. 6;
c)
na žádost dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
d)
v případech uvedených v odst. 3 prvním pododstavci písm. b) tohoto článku.
3. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z vnitrostátního práva na základě čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce, může se členský stát, v němž má sídlo, obrátit na úřad s řádně odůvodněnou žádostí o zrušení registrace této strany či nadace, v níž musí být přesným a vyčerpávajícím způsobem uvedeno, o jaké protiprávní jednání se jedná a které konkrétní vnitrostátní požadavky nebyly splněny. V takovém případě úřad:
a)
zahájí postup ověřování v souladu s čl. 10 odst. 3, jedná-li se o záležitosti týkající se výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Unie. Použije se rovněž čl. 10 odst. 4, 5 a 6;
b)
v ostatních záležitostech přijme rozhodnutí o výmazu dotčené evropské politické strany či evropské politické nadace z rejstříku, pokud odůvodněná žádost dotčeného členského státu potvrdí, že byly vyčerpány všechny vnitrostátní opravné prostředky.
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle čl. 14 odst. 2 druhého pododstavce, a pokud se daná záležitost týká výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je Evropská unie založena, může se dotčený členský stát obrátit na Úřad s žádostí v souladu s ustanoveními prvního pododstavce tohoto odstavce. Úřad postupuje v souladu s prvním pododstavcem písm. a) tohoto odstavce.
Úřad postupuje ve všech případech bez zbytečného prodlení. Dotčený členský stát a dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci úřad informuje o dalším postupu ve vztahu k odůvodněné žádosti o zrušení registrace.
4. Úřad stanoví den zveřejnění podle odstavce 1 po konzultaci s členským státem, v němž má evropská politická strana nebo evropská politická nadace své sídlo.
5. Pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, považuje dotčený členský stát nabytí této právní subjektivity za změnu evropské právní subjektivity na vnitrostátní právní subjektivitu, která zachovává práva a povinnosti, jež byly spojeny s předchozí evropskou právní subjektivitou. Dotyčný členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto změnou žádné omezující podmínky.
6. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace nenabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, musí být zrušena v souladu s příslušnými ustanovení práva tohoto členského státu. Dotčený členský stát může požádat, aby ke zrušení došlo až po nabytí vnitrostátní právní subjektivity dotčenou stranou nebo nadací v souladu s odstavcem 5.
7. Ve všech případech uvedených v odstavcích 5 a 6 dotčený členský stát zajistí plné dodržování podmínky neziskovosti stanovené v článku 3. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu mohou s dotčeným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady jakýchkoliv finančních sankcí uložených v souladu s článkem 27.
KAPITOLA IV
FINANCOVÁNÍ
Článek 17
Podmínky financování
1. Evropská politická strana, která je registrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejní v rámci výzvy k podávání žádostí o příspěvky.
2. Evropská politická nadace, která je přidružena k evropské politické straně způsobilé žádat o finanční prostředky podle odstavce 1 a zaregistrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejnila v rámci výzvy k podávání návrhů.
3. Pro účely určení způsobilosti k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s odstavcem 1 a čl. 3 odst. 1 písm. b) a pro účely čl. 19 odst. 1 se na člena Evropského parlamentu pohlíží jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která, je-li to relevantní, je tou stranou, k níž je přidružena jeho celostátní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
4. Finanční příspěvky či granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nesmí přesáhnout 85 % ročních nárokovatelných výdajů uvedených v rozpočtu evropské politické strany a 85 % způsobilých nákladů vzniklých evropské politické nadaci. Evropské politické strany smí využít nevyužitou část příspěvku z rozpočtu Unie, který jim byl přiznán, na nárokovatelné výdaje během následujícího rozpočtového roku po přiznání příspěvku. V souladu s finančním nařízením se nevyužité částky po uplynutí tohoto rozpočtového roku vrací.
5. V rámci omezení stanovených v článcích 21 a 22 se mezi výdaje, které lze proplatit z finančního příspěvku, řadí administrativní výdaje a výdaje spojené s technickou pomocí, schůzemi, výzkumem, přeshraničními akcemi, studiemi, informacemi a publikacemi, jakož i výdaje spojené s kampaněmi.
Článek 18
Žádost o finanční prostředky
1. Pro získání finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podá evropská politická strana nebo evropská politická nadace, která splňuje podmínky čl. 17 odst. 1 nebo 2, žádost k Evropskému parlamentu po výzvě k podání žádostí o příspěvky nebo návrhů.
2. Evropská politická strana a evropská politická nadace musí v době podání žádosti dodržovat povinnosti uvedené v článku 23 a ode dne podání žádosti do konce rozpočtového roku nebo akce, k nimž se vztahuje příspěvek nebo grant, musí být zapsaná v rejstříku a nesmí se na ni vztahovat žádné sankce stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu v) a vi).
3. Evropská politická nadace přiloží ke své žádosti svůj roční pracovní program nebo akční plán.
4. Schvalující osoba Evropského parlamentu přijme rozhodnutí do tří měsíců od uzavření výzvy k podání žádostí o příspěvky nebo výzvy k podávání návrhů a povolí odpovídající prostředky a spravuje je v souladu s finančním nařízením.
5. Evropská politická nadace může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je přidružena.
Článek 19
Kritéria pro poskytnutí finančních prostředků a jejich rozdělení
1. Příslušné prostředky, které jsou k dispozici pro evropské politické strany a evropské politické nadace, jimž byly přiznány příspěvky nebo granty v souladu s článkem 18, se rozdělují každoročně na základě následujícího klíče:
-
15 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, rovným dílem,
-
85 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, poměrně podle jejich podílu zvolených členů Evropského parlamentu.
Stejný způsob rozdělování se použije pro přiznání financování evropským politickým nadacím na základě jejich přidružení k některé evropské politické straně.
2. Rozdělení uvedené v odstavci 1 vychází z počtu zvolených členů Evropského parlamentu, kteří jsou členy žádající evropské politické strany k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí s přihlédnutím k čl. 17 odst. 3.
Po tomto dni nemají změny v počtu členů žádný vliv na příslušný podíl jednotlivých evropských politických stran nebo evropských politických nadací na financování. Tím není dotčen požadavek v čl. 17 odst. 1, aby evropská politická strana byla zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem.
Článek 20
Dary a příspěvky
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace mohou přijímat dary od fyzických nebo právnických osob nepřesahující svou hodnotou 18 000 EUR za rok od jednoho dárce.
2. Evropské politické strany a evropské politické nadace podávají současně s roční účetní závěrkou podle článku 23 také seznam všech dárců a jejich odpovídajících darů s uvedením povahy a hodnoty jednotlivých darů. Tento odstavec se rovněž vztahuje na příspěvky členských stran evropských politických stran a členských organizací evropských politických nadací.
U darů pocházejících od fyzických osob, které svou hodnotou přesahují 1 500 EUR a nepřesahují 3 000 EUR, dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace uvede, zda příslušní dárci poskytli předchozí písemný souhlas ke zveřejnění v souladu s čl. 32 odst. 1 písm. e).
3. Dary, které obdrží evropské politické strany a evropské politické nadace do šesti měsíců před volbami do Evropského parlamentu, musí být písemně nahlášeny úřadu v souladu s odstavcem 2 jednou týdně.
4. Jednotlivé dary přesahující svou hodnotou 12 000 EUR, které přijaly evropské politické strany a evropské politické nadace, se bezodkladně písemně oznámí úřadu v souladu s odstavcem 2.
5. Evropské politické strany a evropské politické nadace nesmí přijmout:
a)
anonymní dary nebo příspěvky;
b)
dary z rozpočtů politických skupin v Evropském parlamentu;
c)
dary pocházející od jakéhokoliv orgánu veřejné moci členského státu či třetí země, nebo od podniků, v nichž tento orgán může na základě vlastnictví, na základě finanční účasti v nich nebo na základě předpisů, jimiž se podnik řídí, uplatňovat přímo či nepřímo dominantní postavení; nebo
d)
dary pocházející od jakýchkoli soukromých subjektů sídlících v třetí zemi nebo od jednotlivců z třetí země, kteří nemají právo hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu.
6. Dar, který podle tohoto nařízení není povolen, musí být do 30 dnů ode dne, kdy ho evropská politická strana nebo evropská politická nadace obdržela:
a)
vrácen dárci nebo jakékoli osobě jednající jménem dárce, nebo
b)
není-li možné dar vrátit, nahlášen úřadu a Evropskému parlamentu. Schvalující osoba Evropského parlamentu přistoupí k vytvoření a schválení inkasního příkazu v souladu s ustanoveními článků 78 a 79 finančního nařízení. Finanční prostředky se zaúčtují jako obecné příjmy do rozpočtového oddílu Evropského parlamentu souhrnného rozpočtu Evropské unie.
7. Příspěvky evropské politické straně od jejich členů jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí překročit 40 % ročního rozpočtu evropské politické strany.
8. Příspěvky pro evropskou politickou nadaci od jejích členů a od evropské politické strany, k níž je přidružena, jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí přesáhnout 40 % ročního rozpočtu evropské politické nadace a nesmějí pocházet z prostředků získaných evropskou politickou stranou podle tohoto nařízení ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Důkazní břemeno nese dotčená evropská politická strana, která ve svém účetnictví jednoznačně uvede původ prostředků použitých k financování své přidružené evropské politické nadace.
9. Aniž jsou dotčeny odstavce 7 a 8, mohou evropské politické strany a evropské politické nadace přijmout příspěvky od občanů, kteří jsou jejich členy, a to až do výše 18 000 EUR ročně od jednoho člena, jestliže tyto příspěvky dotčený člen poskytuje vlastním jménem.
Strop stanovený v prvním pododstavci se neuplatní v případě, že dotčený člen je rovněž voleným členem Evropského parlamentu, vnitrostátního parlamentu nebo regionálního parlamentu či shromáždění.
10. Příspěvky, které nejsou podle tohoto nařízení povoleny, musí být vráceny v souladu s odstavcem 6.
Článek 21
Financování kampaní v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu
1. S výhradou druhého pododstavce mohou být prostředky na financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použity k financování kampaní vedených evropskými politickými stranami v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové účastní v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. d).
V souladu s článkem 8 Aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách (15) se financování a možné omezení volebních nákladů pro všechny politické strany, kandidáty a třetí strany ve volbách do Evropského parlamentu a jejich účast v těchto volbách řídí vnitrostátními právními předpisy jednotlivých členských států.
2. Výdaje spojené s kampaněmi uvedenými v odstavci 1 musí být jako takové zřetelně označeny v ročních účetních závěrkách evropských politických stran.
Článek 22
Zákaz financování
1. Bez ohledu na čl. 21 odst. 1 nesmí být financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použito pro přímé ani nepřímé financování jiných politických stran, a zejména ne vnitrostátních stran či kandidátů. Tyto vnitrostátní politické strany a kandidáti se i nadále řídí vnitrostátními předpisy.
2. Financování evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito na jiné účely než na financování jejich úkolů uvedených v čl. 2 bodu 4 a na výdaje, které jsou přímo spojené s cíli vytyčenými v jejich stanovách v souladu s článkem 5. Zejména nesmí být použito na přímé ani nepřímé financování voleb, politických stran nebo kandidátů či jiných nadací.
3. Financování evropských politických stran a evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito k financování kampaní k referendům.
KAPITOLA V
KONTROLA A SANKCE
Článek 23
Účetnictví a povinnost podávat zprávy a provádět audit
1. Nejpozději do šesti měsíců od konce rozpočtového roku předloží evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu, v kopii schvalující osobě Evropského parlamentu, a příslušnému vnitrostátnímu kontaktnímu místu členského státu sídla:
a)
svou roční účetní závěrku a doprovodný komentář, které zahrnují příjmy a výdaje, aktiva a závazky na počátku a na konci rozpočtového roku v souladu s právem platným v členském státě jejich sídla, a svou roční účetní závěrku na základě mezinárodních účetních standardů vymezených v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (16);
b)
zprávu o nezávislém auditu roční účetní závěrky, který se týká spolehlivosti této účetní závěrky i legality a správnosti příjmů a výdajů; tento audit provedl nezávislý subjekt nebo znalec; a
c)
seznam dárců a přispěvatelů a jejich odpovídajících darů nebo příspěvků nahlášených v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4.
2. Pokud vznikl výdaj evropským politickým stranám společně s vnitrostátními politickými stranami nebo evropským politickým nadacím společně s vnitrostátními politickými nadacemi, musí se doklad o výdaji vzniklém přímo nebo prostřednictvím třetích stran vykázat v roční účetní závěrce uvedené v odstavci 1.
3. Nezávislé externí subjekty či znalce uvedené v odst. 1 písm. b) vybírá, pověřuje a platí Evropský parlament. Musí mít řádné oprávnění k provádění auditu účtů podle právních předpisů platných v členském státě, ve kterém mají své sídlo, nebo ve kterém jsou usazeny.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované nezávislými subjekty či znalci pro účely auditu.
5. Nezávislé subjekty či znalci informují úřad a schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv nezákonných činnostech, podvodech nebo korupci, na něž mají podezření a které mohou poškodit finanční zájmy Unie. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu o nich informují dotčená vnitrostátní kontaktní místa.
Článek 24
Obecná pravidla týkající se kontroly
1. Kontrolu dodržování povinností podle tohoto nařízení evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi vykonává úřad ve spolupráci se schvalující osobou Evropského parlamentu a příslušnými členskými státy.
2. Úřad kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti podle tohoto nařízení, zejména v souvislosti s článkem 3, čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f), čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g), čl. 9 odst. 5 a 6 a články 20, 21 a 22.
Schvalující osoba Evropského parlamentu kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti v souvislosti s financováním ze strany Unie podle tohoto nařízení v souladu s finančním nařízením. Při provádění této kontroly přijme Evropský parlament nezbytná opatření v oblasti předcházení a boje proti podvodům ohrožujícím finanční zájmy Unie.
3. Kontrola ze strany úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu uvedená v odstavci 2 se nevztahuje na to, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle článku 14.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu, Účetním dvorem, Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) nebo členskými státy, které jsou nezbytné pro účely provádění kontrol, za něž nesou podle tohoto nařízení odpovědnost.
Na požádání a za účelem kontroly dodržování článku 20 poskytnou evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu informace ohledně příspěvků poskytnutých jednotlivými členy a ohledně totožnosti těchto členů. V případě potřeby může úřad kromě toho požadovat, aby evropské politické strany poskytly podepsaná potvrzující prohlášení od členů, kteří mají volené mandáty, pro účely kontroly plnění podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. b) prvním pododstavci.
Článek 25
Provádění a kontrola s ohledem na financování ze strany Unie
1. Prostředky pro financování evropských politických stran a evropských politických nadací se stanoví v rámci ročního rozpočtového procesu a čerpají se v souladu s tímto nařízením a finančním nařízením.
Podmínky pro příspěvky a granty stanoví schvalující osoba Evropského parlamentu ve výzvě k předkládání žádostí o příspěvky a ve výzvě k podávání návrhů.
2. Kontrola finančních prostředků obdržených ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a jejich využívání se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení.
Kontrola se rovněž provádí na základě ročního osvědčení auditu, který provádí externí a nezávislý auditor, jak je stanoveno v čl. 23 odst. 1.
3. Účetní dvůr vykonává své kontrolní pravomoci v souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování EU.
4. Jakýkoli dokument nebo informace, které Účetní dvůr vyžaduje k plnění svých úkolů, mu musí dodat na jeho žádost evropské politické strany a evropské politické nadace, které získávají finanční prostředky v souladu s tímto nařízením.
5. Rozhodnutí o příspěvku nebo grantu nebo grantová dohoda musí výslovně stanovit, že má schvalující osoba Evropského parlamentu a Účetní dvůr provést na místě audit dokladů evropské politické strany, která obdržela příspěvek, nebo evropské politické nadace, která obdržela grant ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
6. Účetní dvůr a schvalující osoba Evropského parlamentu nebo jiný externí subjekt pověřený schvalující osobou Evropského parlamentu může vykonávat nezbytné kontroly a ověřování na místě za účelem ověření zákonnosti výdajů a řádného provádění rozhodnutí o příspěvku a rozhodnutí o grantu nebo grantové dohody, a v případě evropské politické nadace, řádného provádění pracovního programu nebo akce. Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace poskytne veškeré doklady nebo informace potřebné k provedení tohoto úkolu.
7. Úřad OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (17) a nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (18) s cílem stanovit, zda došlo k podvodu, korupci nebo jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie v souvislosti s příspěvky nebo granty financovanými podle tohoto nařízení. Je-li to vhodné, může schvalující osoba Evropského parlamentu na základě svých zjištění přijmout rozhodnutí o vymáhání.
Článek 26
Technická podpora
Veškerá technická podpora Evropského parlamentu poskytnutá evropským politickým stranám je založena na zásadě rovného zacházení. Poskytuje se za podmínek, které nejsou méně výhodné, než jsou podmínky poskytované jiným externím organizacím a sdružením, jimž může být poskytována podobná podpora, a dodává se na základě faktury a za úhradu.
Článek 27
Sankce
1. V souladu s článkem 16 úřad rozhodne o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku jakožto sankci v následujících situacích:
a)
pokud byla dotčená strana nebo nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
pokud je v souladu s postupy uvedenými v čl. 10 odst. 2 až 5 zjištěno, že již nesplňuje jednu nebo více podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. a), c) a e) a v čl. 3 odst. 2; nebo
c)
pokud žádost členského státu o zrušení registrace z důvodu závažného neplnění povinností podle vnitrostátních právních předpisů splňuje požadavky stanovené v čl. 16 odst. 3 písm. b).
2. V následujících případech uloží úřad finanční sankce:
a)
nekvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
v případě nedodržení požadavků uvedených v čl. 9 odst. 5 nebo 6,
ii)
v případě nedodržení závazků přijatých a nesouladu informací poskytnutých evropskou politickou stranou nebo evropskou politickou nadací podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a podle čl. 5 odst. 1 písm. a), b), d) a e),
iii)
v případě nenahlášení dárců a jejich odpovídajících darů podle čl. 20 odst. 2 nebo nenahlášení darů podle čl. 20 odst. 3 a 4,
iv)
v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace porušila povinnosti stanovené v čl. 23 odst. 1 nebo čl. 24 odst. 4,
v)
v případě, že byla evropská politická strana nebo evropská politická nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu v čl. 106 odst. 1 finančního nařízení,
vi)
v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace kdykoliv záměrně neuvedla některé informace nebo poskytla nesprávné či zavádějící informace, nebo v případě, že subjekty oprávněné tímto nařízením k provádění auditu či kontrol u příjemců finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie odhalí nepřesnosti v roční účetní závěrce, které jsou považovány za trvající podstatné opomenutí či chybné uvedení položky v souladu s mezinárodními účetními standardy vymezenými v článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
b)
kvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace přijala dary a příspěvky, které nejsou povoleny podle čl. 20 odst. 1 nebo 5, nejsou-li splněny požadavky stanovené v čl. 20 odst. 6,
ii)
v případě nedodržení požadavků stanovených v článcích 21 a 22.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu může vyloučit evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci z budoucího financování Unií až na pět let nebo až na deset let v případě opakovaného protiprávního jednání během období pěti let, pokud byla shledána vinou z protiprávního jednání uvedeného v odst. 2 písm. a) bodech v) a vi). Tím nejsou dotčeny pravomoci schvalující osoby Evropského parlamentu stanovené v článku 204n finančního nařízení.
4. Pro účely odstavců 2 a 3 se evropské politické straně nebo evropské politické nadaci uloží tyto finanční sankce:
a)
v případě nekvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
5 % nebo
-
7,5 % v případě, že se jedná o souběžná protiprávní jednání, nebo
-
20 % v případě, že je dotyčné protiprávní jednání opakovaným protiprávním jednáním, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad oficiálně zahájil vyšetřování, a to i v případě souběžných protiprávních jednání nebo opakovaného protiprávního jednání, a přijala odpovídající nápravná opatření,
-
50 % ročního rozpočtu za předchozí rok dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace v případě, že je pravomocně odsouzena za nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
v případě kvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento z nezákonně získaných nebo neoznámených částek v souladu s následující stupnicí, do maximální výše 10 % ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
100 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše nepřesáhne 50 000 EUR, nebo
-
150 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 50 000 EUR, ale nepřesáhne 100 000 EUR, nebo
-
200 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 100 000 EUR, ale nepřesáhne 150 000 EUR, nebo
-
250 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 150 000 EUR, ale nepřesáhne 200 000 EUR, nebo
-
300 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 200 000 EUR, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu oficiálně zahájily vyšetřování, a přijala odpovídající nápravná opatření.
Pro účely uplatňování výše uvedených procentních částek jsou jednotlivé dary či příspěvky posuzovány odděleně.
5. V případě, že se evropská politická strana nebo evropská politická nadace dopustí souběžných protiprávních jednání proti tomuto nařízení, uloží se pouze sankce stanovené za nejzávažnější z těchto jednání, není-li v odst. 4 písm. a) stanoveno jinak.
6. Sankce stanovené v tomto nařízení podléhají promlčecí lhůtě pěti let ode dne, kdy došlo k danému protiprávnímu jednání, nebo v případě trvajícího či opakovaného protiprávního jednání ode dne, kdy bylo takové jednání ukončeno.
Článek 28
Spolupráce mezi úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu a členskými státy
1. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy prostřednictvím vnitrostátních kontaktních míst sdílejí informace a pravidelně se vzájemně informují o otázkách souvisejících s financováním, kontrolami a sankcemi.
2. Rovněž se dohodnou na praktických postupech této výměny informací, včetně pravidel pro zveřejňování důvěrných informací nebo dokladů, a spolupráci mezi členskými státy.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu informuje úřad o jakýchkoliv zjištěních, která by mohla vést k uložení sankcí podle čl. 27 odst. 2 až 4, a to tak, aby měl úřad možnost přijmout příslušná opatření.
4. Úřad informuje schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv rozhodnutích, která přijal ohledně sankcí, aby jí tak umožnil vyvodit odpovídající důsledky podle finančního nařízení.
Článek 29
Nápravná opatření a zásady řádné správy
1. Před přijetím konečného rozhodnutí o případných sankcích uvedených v článku 27 poskytne úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu dotčené evropské politické straně nebo evropské politické nadaci příležitost přijmout opatření potřebná pro nápravu situace v přiměřené lhůtě, která by obvykle neměla přesáhnout jeden měsíc. Úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu zejména umožní opravu administrativních a početních chyb, v případě potřeby poskytnutí doplňujících dokumentů nebo informací nebo opravu drobných chyb.
2. V případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepřijme nápravná opatření ve lhůtě uvedené v odstavci 1, bude přijato rozhodnutí o odpovídajících sankcích uvedených v článku 27.
3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. b) až d) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Článek 30
Zpětné získávání prostředků
1. Schvalující osoba Evropského parlamentu na základě rozhodnutí úřadu o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku zruší jakékoliv stávající rozhodnutí nebo dohodu o financování ze strany Unie, kromě případu uvedeného v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d). Rovněž získá zpět veškeré finanční prostředky poskytnuté ze strany Unie, včetně nevyužitých finančních prostředků Unie z předchozích let.
2. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace, které je uložena sankce za některé z protiprávních jednání uvedených v čl. 27 odst. 1 a v čl. 27 odst. 2 písm. a) bodech v) a vi), již nesplňuje podmínky čl. 18 odst. 2. Schvalující osoba Evropského parlamentu proto ukončí dohodu o příspěvku či grantovou dohodu nebo zruší rozhodnutí o financování z prostředků Unie obdržených podle tohoto nařízení a získá zpět částky neoprávněně vyplacené podle grantové dohody nebo rozhodnutí či jako příspěvek, včetně veškerých nevyužitých prostředků Unie z předchozích let.
V případě takového ukončení nebo zrušení jsou platby ze strany schvalující osoby Evropského parlamentu omezeny na způsobilé výdaje, které evropské politické straně či evropské politické nadaci skutečně vznikly do dne, kdy rozhodnutí o zrušení financování nabylo účinku.
Tento odstavec se vztahuje rovněž na případy uvedené v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d).
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Poskytování informací občanům
S výhradou článků 21 a 22 a svých stanov a vnitřních postupů mohou evropské politické strany v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu přijmout veškerá odpovídající opatření k tomu, aby informovaly občany Unie o vazbách mezi vnitrostátními politickými stranami a kandidáty a dotčenými evropskými politickými stranami.
Článek 32
Transparentnost
1. Na internetových stránkách, které byly vytvořeny pro tento účel, zveřejní schvalující osoba Evropského parlamentu pod dohledem úřadu nebo této schvalující osoby tyto informace:
a)
názvy a stanovy všech zaregistrovaných evropských politických stran a evropských politických nadací spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci v souladu s článkem 8, a to nejpozději čtyři týdny poté, co úřad přijal rozhodnutí; po tomto datu zveřejní veškeré změny oznámené úřadu podle čl. 9 odst. 5 a 6;
b)
seznam žádostí, které nebyly schváleny, spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci spolu s touto žádostí v souladu s článkem 8 a důvody zamítnutí nejpozději do čtyř týdnů po dni, kdy úřad přijal rozhodnutí;
c)
výroční zprávu s tabulkou uvádějící výši částek vyplacených jednotlivým evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím v každém rozpočtovém roku, v němž dostaly příspěvky nebo jim byly vyplaceny granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie;
d)
roční účetní závěrku a zprávy o externím auditu podle čl. 23 odst. 1 a v případě evropských politických nadací závěrečné zprávy o provádění pracovních programů nebo akcí;
e)
jména dárců a jejich dary, které nahlásily evropské politické strany a evropské politické nadace v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4, s výjimkou darů od fyzických osob nepřesahujících svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce, které se vykazují jako „menší dary“. Dary od fyzických osob, které svou hodnotou za rok přesahují částku 1 500 EUR, ale nepřesahují částku 3 000 EUR, se nezveřejní bez předchozího písemného souhlasu s jejich zveřejněním od dotčeného dárce. Pokud dárce předchozí souhlas neposkytl, vykáží se tyto dary jako „menší dary“. Rovněž se zveřejní celkový objem menších darů a počet dárců v každém kalendářním roce;
f)
příspěvky uvedené v čl. 20 odst. 7 a 8 a oznámené evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi podle čl. 20 odst. 2, včetně totožnosti členských stran či organizací, které zaplatily příspěvky;
g)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí úřadu podle článku 27, včetně, tam, kde je to vhodné, jakýchkoliv stanovisek přijatých výborem nezávislých významných osobností v souladu s články 10 a 11 a s náležitým ohledem na nařízení (ES) č. 45/2001;
h)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí schvalující osoby Evropského parlamentu podle článku 27;
i)
popis technické podpory poskytnuté evropským politickým stranám; a
j)
hodnotící zprávu Evropského parlamentu o uplatňování tohoto nařízení a financovaných činnostech v souladu s článkem 38.
2. Evropský parlament zveřejní seznam právnických osob, které jsou členy evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2 a aktualizovaný v souladu s čl. 9 odst. 6, jakož i celkový počet jednotlivých členů.
3. Osobní údaje se na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 nezveřejňují, pokud tak není činěno v souladu s odst. 1 písm. a), e) nebo g).
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou potenciálním členům a dárcům ve veřejně dostupném prohlášení o ochraně osobních údajů informace požadované podle článku 10 směrnice 95/46/ES a informují je o skutečnosti, že jejich osobní údaje budou Evropským parlamentem, úřadem, úřadem OLAF, Účetním dvorem, členskými státy nebo externími subjekty či jimi pověřenými odborníky zpracovávány pro účely auditu a kontroly a že jejich osobní údaje budou zveřejněny na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 za podmínek stanovených v tomto článku. Schvalující osoba Evropského parlamentu uvede při uplatňování článku 11 nařízení (ES) č. 45/2001 tytéž informace ve výzvách k podávání žádostí o příspěvky nebo návrhů podle čl. 18 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 33
Ochrana osobních údajů
1. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osob zřízený článkem 11 postupovat v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. Pro účely zpracování osobních údajů jsou považovány za správce údajů v souladu s čl. 2 písm. d) uvedeného nařízení.
2. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy při provádění kontroly aspektů týkajících se financování evropských politických stran a evropských politických nadací v souladu s článkem 24 a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle čl. 23 odst. 1 dodržovat směrnici 95/46/ES a vnitrostátní právní předpisy přijaté na jejím základě. Pro účely zpracování osobních údajů jsou tyto subjekty považovány za správce údajů podle čl. 2 písm. d) uvedené směrnice.
3. Úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 zajistí, aby osobní údaje jimi shromážděné podle tohoto nařízení nebyly použity k žádnému jinému účelu, než pro zajištění legality, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství evropských politických stran. Veškeré osobní údaje shromážděné za tímto účelem vymažou nejpozději 24 měsíců po zveřejnění příslušných informací v souladu s článkem 32.
4. Členské státy a nezávislé subjekty nebo odborníci oprávnění k provádění auditu účtů použijí získané osobní údaje pouze k výkonu kontroly financování evropských politických stran a evropských politických nadací. Tyto osobní údaje vymažou v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva po jejich předání podle článku 28.
5. Osobní údaje mohou být uchovávány i po uplynutí lhůt stanovených v odstavci 3 nebo v příslušných ustanoveních vnitrostátního práva uvedených v odstavci 4, pokud je to nezbytné pro účely právních nebo správních řízení vztahujících se k financování evropské politické strany nebo evropské politické nadace nebo členství v evropské politické straně. Všechny tyto osobní údaje se vymažou nejpozději jeden týden po skončení výše uvedených řízení vydáním konečného rozhodnutí nebo po ukončení veškerých auditů, odvolání, soudních sporů a žalob.
6. Správci údajů, na které odkazují odstavce 1 a 2, provedou vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo protiprávnímu zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému zveřejnění nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů po síti, jakož i proti jakékoli jinému protiprávnímu zpracování.
7. Evropský inspektor ochrany údajů sleduje a zajišťuje, aby úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 respektovaly a chránily základní práva a svobody fyzických osob při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Aniž je dotčen soudní přezkum, může každý subjekt údajů podat stížnost evropskému inspektorovi ochrany údajů, má-li za to, že jeho právo na ochranu jeho osobních údajů bylo porušeno v důsledku zpracování těchto údajů úřadem, Evropským parlamentem nebo výborem.
8. Evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle tohoto nařízení odpovídají v souladu s použitelným vnitrostátním právem za škody, jež způsobí při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Členské státy zajistí, aby byly uplatňovány účinné, přiměřené a odrazující sankce za porušování tohoto nařízení, směrnice 95/46/ES a vnitrostátních předpisů přijatých na jejich základě, a zejména za podvodné použití osobních údajů.
Článek 34
Právo být slyšen
Předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu přijmou rozhodnutí, které by mohlo nepříznivě ovlivnit práva evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele uvedeného v článku 8, vyslechnou zástupce dotčené evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele. Úřad nebo Evropský parlament své rozhodnutí řádně odůvodní.
Článek 35
Právo na odvolání
Rozhodnutí přijatá na základě tohoto nařízení mohou být předmětem soudního řízení před Soudním dvorem Evropské unie v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování EU.
Článek 36
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 se Komisi svěřuje na dobu pěti let od 24. listopadu 2014. Komise vyhotoví zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 37
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 38
Hodnocení
Evropský parlament po konzultaci s úřadem zveřejní do poloviny roku 2018 zprávu o uplatňování tohoto nařízení a o financovaných činnostech. Bude-li to vhodné, ve zprávě budou uvedeny případné změny statusu a systému financování.
Do konce roku 2018 předloží Komise zprávu o uplatňování tohoto nařízení doplněnou v případě potřeby legislativním návrhem na změnu tohoto nařízení.
Článek 39
Účinné uplatňování
Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k zajištění účinného uplatňování tohoto nařízení.
Článek 40
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2004/2003 se zrušuje s účinkem ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Použije se však i nadále ve vztahu k aktům a závazkům týkajícím se financování politických stran a politických nadací na evropské úrovni pro rozpočtové roky 2014, 2015, 2016 a 2017.
Článek 41
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 písm. a) nejpozději 1. července 2015.
Toto nařízení se použije ode dne 1. ledna 2017. Úřad uvedený v článku 6 se však zřídí do 1. září 2016. Evropské politické strany a evropské politické nadace zaregistrované po 1. lednu 2017 mohou žádat pouze o financování činností zahajovaných v rozpočtovém roce 2018 nebo později.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2014.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU, EURATOM) N:o 1141/2014,
annettu 22 päivänä lokakuuta 2014,
Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 224 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (3),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (4),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 12 artiklan 2 kohdassa todetaan, että Euroopan tason poliittiset puolueet myötävaikuttavat eurooppalaisen poliittisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten tahdon ilmaisemiseen.
(2)
Perusoikeuskirjan 11 ja 12 artiklassa todetaan, että oikeus yhdistymisvapauteen kaikilla tasoilla, esimerkiksi poliittisessa ja yhteiskunnallisessa toiminnassa, ja oikeus sananvapauteen, johon sisältyy myös mielipiteenvapaus sekä vapaus vastaanottaa ja levittää tietoja ja ajatuksia viranomaisten siihen puuttumatta ja alueellisista rajoista riippumatta, ovat jokaiselle unionin kansalaiselle kuuluvia perusoikeuksia.
(3)
Unionin kansalaisten olisi voitava käyttää näitä oikeuksia, jotta he voivat osallistua täysimääräisesti demokratian toteuttamiseen unionissa.
(4)
Euroopassa valtioiden rajat ylittävällä tasolla toimivilla poliittisilla puolueilla ja niitä lähellä olevilla Euroopan tason poliittisilla säätiöillä on keskeinen asema kansalaisten äänen esiin tuomisessa Euroopan tasolla luomalla yhteyksiä kansallisen tason ja unionin tason politiikan välillä.
(5)
Euroopan tason poliittisia puolueita ja niitä lähellä olevia poliittisia säätiöitä olisi kannustettava ja tuettava niiden pyrkimyksissä luoda vahva yhteys Euroopan kansalaisyhteiskunnan ja unionin toimielinten, erityisesti Euroopan parlamentin, välille.
(6)
Euroopan tason poliittisten puolueiden ja niitä lähellä olevien Euroopan tason poliittisten säätiöiden kokemukset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2004/2003 (5) soveltamisesta yhdessä asetuksen (EY) N:o 2004/2003 soveltamisesta 6 päivänä huhtikuuta 2011 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselman (6) kanssa osoittavat, että Euroopan tason poliittisten puolueiden ja niitä lähellä olevien Euroopan tason poliittisten säätiöiden oikeudellista ja rahoituskehystä on tarpeen kehittää, jotta niistä voi tulla näkyvämpiä ja tehokkaampia toimijoita unionin monitasoisessa poliittisessa järjestelmässä.
(7)
Euroopan tason poliittisille puolueille Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa annetun tehtävän tunnustamiseksi ja niiden toiminnan helpottamiseksi olisi otettava käyttöön erityinen Euroopan tason poliittisten puolueiden ja niitä lähellä olevien Euroopan tason poliittisten säätiöiden eurooppalainen oikeudellinen asema.
(8)
Olisi perustettava Euroopan tason poliittisista puolueista ja säätiöistä vastaava viranomainen, jäljempänä ’vastuuviranomainen’, Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rekisteröintiä ja valvontaa sekä niihin kohdistuvien seuraamusten määräämistä varten. Rekisteröinnin olisi oltava välttämätön sellaisen eurooppalaisen oikeudellisen aseman saamiseksi, josta seuraa erilaisia oikeuksia ja velvoitteita. Mahdollisten eturistiriitojen välttämiseksi vastuuviranomaisen olisi oltava riippumaton.
(9)
Olisi vahvistettava menettelyt, joita Euroopan tason poliittisten puolueiden ja niitä lähellä olevien Euroopan tason poliittisten säätiöiden on noudatettava saadakseen eurooppalaisen oikeudellisen aseman tämän asetuksen mukaisesti, sekä menettelyt ja kriteerit, joiden perusteella päätetään tämän aseman myöntämisestä. Lisäksi on tarpeen vahvistaa menettelyt siltä varalta, että jokin Euroopan tason poliittinen puolue tai säätiö menettää eurooppalaisen oikeudellisen asemansa tai luopuu siitä.
(10)
Jotta olisi helpompi valvoa oikeushenkilöitä, joihin sovelletaan sekä unionin että kansallista oikeutta, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat vastuuviranomaisen hoitaman Euroopan tason poliittisista puolueiden ja säätiöiden rekisterin, jäljempänä ’rekisteri’, toimintaa, erityisesti rekisteriin sisältyvien tietojen ja asiakirjojen osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(11)
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa rekisteröintinumerojärjestelmää ja vakiomuotoisia tietoja, jotka vastuuviranomainen antaa rekisteristä pyynnöstä kolmansien osapuolten saataville, koskevien säännösten osalta. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (7) mukaisesti.
(12)
Euroopan tason poliittisten puolueiden ja niitä lähellä olevien unionin tason poliittisten säätiöiden, jotka haluavat saada tämän asemansa tunnustetuksi unionin tasolla eurooppalaisen oikeudellisen aseman myötä ja saada julkista rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta, olisi noudatettava tiettyjä periaatteita ja täytettävä tietyt edellytykset. Euroopan tason poliittisten puolueiden ja niitä lähellä olevien Euroopan tason poliittisten säätiöiden olisi erityisesti kunnioitettava unionin perustana olevia arvoja, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa.
(13)
Päätös Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön rekisteristä poistamisesta sillä perusteella, että se ei kunnioita unionin perustana olevia arvoja, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, olisi tehtävä vain, jos näitä arvoja loukataan selvästi ja vakavasti. Tehdessään päätöksen rekisteristä poistamisesta vastuuviranomaisen olisi otettava perusoikeuskirja täysimääräisesti huomioon.
(14)
Euroopan tason poliittisten puolueiden tai Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöissä olisi oltava tietyt perustavanluonteiset määräykset. Jäsenvaltioiden olisi voitava asettaa sellaisten Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussääntöihin sovellettavia lisävaatimuksia, joiden kotipaikka on niiden alueella, jos nämä lisävaatimukset eivät ole ristiriidassa tämän asetuksen kanssa.
(15)
Vastuuviranomaisen olisi tarkistettava säännöllisesti, että Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rekisteröintiin liittyvät edellytykset ja vaatimukset täyttyvät edelleen. Päätökset, jotka liittyvät unionin perustana olevien arvojen kunnioittamiseen, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, olisi tehtävä ainoastaan erikseen tätä varten määriteltyä menettelyä noudattaen ja riippumattomista henkilöistä muodostuvan komitean kuulemisen jälkeen.
(16)
Vastuuviranomainen on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklassa tarkoitettu unionin elin.
(17)
Riippumattomista henkilöistä muodostuvan komitean riippumattomuus ja avoimuus olisi taattava.
(18)
Euroopan tason poliittisille puolueille ja niitä lähellä oleville Euroopan tason poliittisille säätiöille myönnetyn eurooppalaisen oikeudellisen aseman olisi taattava niille oikeuskelpoisuus ja oikeudellisesti tunnustettu asema kaikissa jäsenvaltioissa. Tällainen oikeuskelpoisuus ja oikeudellisesti tunnustettu asema ei oikeuta niitä asettamaan ehdokkaita kansallisissa tai Euroopan parlamentin vaaleissa tai osallistumaan kansanäänestyskampanjoihin. Nämä tai vastaavat oikeudet kuuluvat edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan.
(19)
Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden toimintaa olisi säänneltävä tällä asetuksella, ja niitä asioita, joita ei säännellä tällä asetuksella, olisi säänneltävä jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön asiaankuuluvien säännösten mukaisesti. Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden oikeudellista asemaa olisi säänneltävä tällä asetuksella ja sen jäsenvaltion, jossa sen kotipaikka sijaitsee, jäljempänä ’kotipaikkajäsenvaltio’, kansallisen lainsäädännön sovellettavien säännösten mukaisesti. Kotipaikkajäsenvaltion olisi voitava määritellä etukäteen sovellettava lainsäädäntö tai jättää valinnan mahdollisuus Euroopan tason poliittisille puolueille ja Euroopan tason poliittisille säätiöille. Kotipaikkajäsenvaltion olisi myös voitava asettaa muita kuin tässä asetuksessa säädettyjä tai niiden lisäksi tulevia vaatimuksia, mukaan lukien säännökset Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden rekisteröinnistä ja niiden sisällyttämisestä sellaisinaan kansallisiin hallinto- ja valvontajärjestelmiin sekä niiden organisaatiota, perussääntöjä ja vastuuta koskevia säännöksiä edellyttäen, että tällaiset säännökset eivät ole ristiriidassa tämän asetuksen kanssa.
(20)
Euroopan tason poliittisilla puolueilla ja Euroopan tason poliittisilla säätiöillä olevan eurooppalaisen oikeudellisen aseman keskeisenä osana olisi oltava eurooppalainen oikeushenkilöllisyys. Eurooppalaisen oikeushenkilöllisyyden saamiseen olisi sovellettava vaatimuksia ja menettelyjä, joilla suojellaan kotipaikkajäsenvaltion, eurooppalaisen oikeudellisen aseman hakijan, jäljempänä ’hakija’, ja kolmansien osapuolten etuja. Erityisesti olisi mahdollinen aiempi kansallinen oikeushenkilöllisyys muutettava eurooppalaiseksi oikeushenkilöllisyydeksi, ja kaikki edeltävälle kansalliselle oikeushenkilölle kuuluneet yksilölliset oikeudet ja velvoitteet olisi siirrettävä uudelle eurooppalaiselle oikeushenkilölle. Toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi olisi lisäksi säädettävä suojatoimista, jotta asianomainen jäsenvaltio ei voisi soveltaa rajoittavia ehtoja tällaiselle oikeushenkilöllisyyden muutokselle. Kotipaikkajäsenvaltion olisi voitava määrittää, minkä tyyppiset kansalliset oikeushenkilöt voidaan muuttaa eurooppalaisiksi oikeushenkilöiksi, ja se voi pidättäytyä hyväksymästä eurooppalaisen oikeushenkilöllisyyden saamista tämän asetuksen nojalla siihen asti, kun on annettu asianmukaiset takeet erityisesti hakijan perussäännön lainmukaisuudesta kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti tai velkojien suojasta tai muiden oikeuksien haltijoiden suojasta mahdollisen aiemman kansallisen oikeushenkilöllisyyden suhteen.
(21)
Eurooppalaisen oikeushenkilöllisyyden lakkauttamiseen olisi sovellettava vaatimuksia ja menettelyjä, joilla suojellaan unionin, kotipaikkajäsenvaltion, Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön ja asianomaisten kolmansien osapuolten etuja. Erityisesti, jos Euroopan tason poliittinen puolue tai säätiö saa oikeushenkilöllisyyden kotipaikkajäsenvaltionsa lainsäädännön nojalla, tätä olisi pidettävä eurooppalaisen oikeushenkilöllisyyden muuttamisena, ja kaikki edeltävän eurooppalaisen oikeushenkilön hankkimat tai sille kuuluneet yksilölliset oikeudet ja velvoitteet olisi siirrettävä kansalliselle oikeushenkilölle. Toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi olisi lisäksi säädettävä suojatoimista, jotta asianomainen jäsenvaltio ei voisi soveltaa rajoittavia ehtoja tällaiselle oikeushenkilön aseman muuttamiselle. Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai säätiö ei saa oikeushenkilöllisyyttä kotipaikkajäsenvaltiossa, se olisi lakkautettava tämän jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti ja sillä ehdolla, ettei se ole voittoa tavoitteleva. Vastuuviranomaisen ja Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän olisi voitava sopia asianomaisen jäsenvaltion kanssa eurooppalaisen oikeushenkilöllisyyden lakkauttamiseen liittyvistä tarkemmista järjestelyistä, erityisesti varmistaakseen Euroopan unionin yleisestä talousarviosta saadun rahoituksen takaisinperinnän ja mahdolliset taloudelliset seuraamukset.
(22)
Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö laiminlyö vakavasti asiaankuuluvan kansallisen oikeuden noudattamisen ja jos asiaan liittyy näkökohtia, jotka vaikuttavat unionin perustana olevien arvojen kunnioittamiseen, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, vastuuviranomaisen olisi asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä päätettävä soveltaa tämän asetuksen mukaisia menettelyjä. Vastuuviranomaisen olisi lisäksi päätettävä kotipaikkajäsenvaltion pyynnöstä sellaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön poistamisesta rekisteristä, joka on joiltain muilta osin laiminlyönyt vakavasti asiaankuuluvan kansallisen oikeuden noudattamisen.
(23)
Euroopan unionin yleisestä talousarviosta olisi myönnettävä rahoitusta ainoastaan niille Euroopan tason poliittisille puolueille ja niitä lähellä oleville Euroopan tason poliittisille säätiöille, jotka on tunnustettu tällaisiksi puolueiksi tai säätiöiksi ja jotka ovat saaneet eurooppalaisen oikeudellisen aseman. Samalla kun on erittäin tärkeää varmistaa, että edellytykset Euroopan tason poliittisen puolueen aseman saamiseksi eivät ole liian tiukat vaan valtioiden rajat ylittävällä tasolla järjestäytyneet, vakavasti otettavat poliittisten puolueiden ja/tai luonnollisten henkilöiden yhteenliittymät voivat täyttää ne helposti, on myös tarpeen vahvistaa oikeasuhteiset kriteerit, joiden perusteella Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävät rajalliset resurssit jaetaan ja jotka objektiivisesti osoittavat kyseisen Euroopan tason poliittisen puolueen eurooppalaiset tavoitteet ja sen aidon kannatuksen äänestäjien keskuudessa. Tällaiset kriteerit on parasta perustaa Euroopan parlamentin vaalien tuloksiin, joihin Euroopan tason poliittisten puolueiden tai niiden jäsenten on tämän asetuksen nojalla osallistuttava, jolloin saadaan täsmällinen kuva Euroopan tason poliittisen puolueen kannatuksesta äänestäjien keskuudessa. Kriteereissä olisi otettava huomioon Euroopan parlamentille Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artiklan 2 kohdassa annettu tehtävä toimia unionin kansalaisten suorana edustajana sekä Euroopan tason poliittisille puolueille asetettu tavoite osallistua täysimääräisesti demokratian toteuttamiseen unionissa ja tulla aktiivisiksi toimijoiksi Euroopan edustuksellisessa demokratiassa, jotta ne voivat tehokkaasti tuoda esiin unionin kansalaisten näkemykset, mielipiteet ja poliittisen tahdon. Euroopan unionin yleisestä talousarviosta olisi sen vuoksi myönnettävä rahoitusta ainoastaan niille Euroopan tason poliittisille puolueille, jotka ovat vähintään yhden jäsenensä edustamina Euroopan parlamentissa, ja niille Euroopan tason poliittisille säätiöille, jotka hakevat rahoitusta sellaisen Euroopan tason poliittisen puolueen kautta, joka on vähintään yhden jäsenensä edustamana Euroopan parlamentissa.
(24)
Jotta voidaan lisätä Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoituksen avoimuutta ja estää rahoitussääntöjen mahdollinen väärinkäyttö, jokaisen Euroopan parlamentin jäsenen olisi, ainoastaan rahoituksen osalta, katsottava olevan vain yhden Euroopan tason poliittisen puolueen jäsen, ja tämän olisi tapauksen mukaan oltava se puolue, johon hänen kansallinen tai alueellinen poliittinen puolueensa kuuluu rahoitusta koskevien hakemusten viimeisenä jättöpäivänä.
(25)
Olisi vahvistettava menettelyt, joita Euroopan tason poliittisten puolueiden ja niitä lähellä olevien Euroopan tason poliittisten säätiöiden on noudatettava, kun ne hakevat rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta, sekä menettelyt, kriteerit ja säännöt, joiden mukaisesti päätetään tämän rahoituksen myöntämisestä.
(26)
Jotta voidaan tehostaa Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden riippumattomuutta, vastuuvelvollisuutta ja vastuullisuutta, tietyntyyppiset niille osoitetut lahjoitukset ja muista lähteistä kuin Euroopan unionin yleisestä talousarviosta saadut rahoitusosuudet olisi kiellettävä tai niille olisi asetettava rajoituksia. Näistä rajoituksista mahdollisesti aiheutuva pääoman vapaan liikkuvuuden rajoittaminen on perusteltua yhteiskuntapolitiikan kannalta ja ehdottomasti tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
(27)
Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi voitava rahoittaa Euroopan parlamentin vaaleihin liittyviä kampanjoita, vaikka puolueiden ja ehdokkaiden vaalikulujen rahoittamista ja rajoittamista Euroopan parlamentin vaaleissa olisi säänneltävä kussakin jäsenvaltiossa sovellettavien sääntöjen mukaisesti.
(28)
Euroopan tason poliittiset puolueet eivät saisi rahoittaa suoraan eivätkä välillisesti muita poliittisia puolueita eivätkä varsinkaan kansallisia puolueita eivätkä ehdokkaita. Euroopan tason poliittiset säätiöt eivät saisi rahoittaa suoraan eivätkä välillisesti Euroopan tason poliittisia puolueita eivätkä kansallisia puolueita eivätkä ehdokkaita. Euroopan tason poliittiset puolueet ja niitä lähellä olevat Euroopan tason poliittiset säätiöt eivät saisi rahoittaa myöskään kansanäänestyskampanjoita. Nämä periaatteet perustuvat Nizzan sopimuksen päätösasiakirjaan liitettyyn julistukseen N:o 11 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 191 artiklasta.
(29)
Olisi vahvistettava erityiset säännöt ja menettelyt Euroopan unionin yleisestä talousarviosta vuosittain saatavilla olevien määrärahojen jakamista varten siten, että huomioon otetaan yhtäältä edunsaajien lukumäärä ja toisaalta kunkin edunsaajana olevan Euroopan tason poliittisen puolueen ja siten myös sitä lähellä olevan Euroopan tason poliittisen säätiön osuus Euroopan parlamenttiin valituista jäsenistä. Näissä säännöissä olisi säädettävä Euroopan tason poliittisten puolueiden ja niitä lähellä olevien Euroopan tason poliittisten säätiöiden tiukasta avoimuudesta, kirjanpito- ja tarkastusvelvollisuudesta ja varainhoidon valvonnasta sekä oikeasuhteisten seuraamusten asettamisesta, mukaan lukien tapauksissa, joissa Euroopan tason poliittinen puolue tai säätiö loukkaa unionin perustana olevia arvoja, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa.
(30)
Jotta voidaan varmistaa Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitusta ja menoja sekä muita kysymyksiä koskevien tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden noudattaminen, on tarpeen ottaa käyttöön tehokkaat valvontajärjestelmät. Vastuuviranomaisen, Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän sekä jäsenvaltioiden olisi tehtävä tätä varten yhteistyötä ja vaihdettava kaikki tarvittavat tiedot. Jäsenvaltioiden viranomaisten välistä keskinäistä yhteistyötä olisi myös edistettävä, jotta voidaan varmistaa sovellettavasta kansallisesta laista johtuvien velvoitteiden vaikuttava ja tehokas valvonta.
(31)
On tarpeen ottaa käyttöön selkeä, vahva ja varoittava seuraamusjärjestelmä, jotta voidaan varmistaa Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden toimintaan liittyvien velvoitteiden tehokas, oikeasuhteinen ja yhdenmukainen noudattaminen. Tällaisessa järjestelmässä olisi myös noudatettava ne bis in idem -periaatetta, jonka mukaan samasta rikkomuksesta ei voida määrätä seuraamusta kahdesti. On myös tarpeen määritellä tämän asetuksen noudattamisen valvontaa ja sen tarkistamista koskevat vastuuviranomaisen ja Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät sekä niiden ja jäsenvaltioiden viranomaisten väliset yhteistyöjärjestelmät.
(32)
Jotta voidaan lisätä kansalaisten eurooppalaista poliittista tietoisuutta ja edistää eurooppalaisen vaalimenettelyn avoimuutta, Euroopan tason poliittiset puolueet voivat tiedottaa kansalaisille Euroopan parlamentin vaalien yhteydessä niiden ja niitä lähellä olevien kansallisten poliittisten puolueiden ja ehdokkaiden välisistä siteistä.
(33)
Avoimuuden turvaamiseksi ja Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden demokraattisen vastuuvelvollisuuden lujittamiseksi olisi julkistettava tiedot, joiden katsotaan olevan yleisen edun kannalta merkittäviä ja jotka liittyvät erityisesti puolueiden tai säätiöiden perussääntöihin, jäsenyyteen, tilinpäätöksiin, lahjoittajiin ja lahjoituksiin, Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettäviin rahoitusosuuksiin ja avustuksiin, sekä tiedot, jotka liittyvät puolueiden ja säätiöiden rekisteröintiä, rahoitusta ja niille määrättyjä seuraamuksia koskeviin vastuuviranomaisen ja Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän päätöksiin. Sääntelykehyksen laatiminen sen varmistamiseksi, että nämä tiedot ovat julkisesti saatavilla, on tehokkain keino edistää yhdenvertaisia toimintaedellytyksiä ja reilua kilpailua poliittisten voimien välillä sekä pitää yllä avoimia, läpinäkyviä ja demokraattisia lainsäädäntö- ja vaalimenettelyjä ja siten lujittaa kansalaisten ja äänestäjien luottamusta Euroopan edustukselliseen demokratiaan ja, laajemmin, estää korruptiota ja valta-aseman väärinkäyttöä.
(34)
Velvollisuutta julkistaa luonnollisten henkilöiden henkilöllisyys ei suhteellisuusperiaatteen mukaisesti olisi sovellettava lahjoituksiin, joiden arvo on enintään 1 500 euroa lahjoittajaa kohti vuodessa. Julkistamisvelvollisuutta ei myöskään olisi sovellettava lahjoituksiin, joiden vuotuinen arvo on yli 1 500 euroa ja enintään 3 000 euroa, ellei lahjoittaja ole antanut ennakolta kirjallista suostumusta julkistamiseen. Nämä raja-arvot asettavat asianmukaiseen tasapainoon yhtäältä henkilötietojen suojaa koskevan perusoikeuden ja toisaalta Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden rahoituksen avoimuuteen liittyvän oikeutetun yleisen edun, mikä on korruption torjuntaa poliittisten puolueiden ja säätiöiden rahoituksessa koskevien kansainvälisten suositusten mukaista. Julkistamalla tiedot lahjoituksista, joiden arvo on yli 3 000 euroa lahjoittajaa kohti vuodessa, on määrä mahdollistaa lahjoittajien ja Euroopan tason poliittisten puolueiden välisten suhteiden tehokas julkinen valvonta ja tarkastus. Tiedot lahjoituksista olisi niin ikään suhteellisuusperiaatteen mukaisesti julkistettava vuosittain, mutta ei kuitenkaan Euroopan parlamentin vaalikampanjoiden aikana eikä silloin kun kyseessä ovat yli 12 000 euron suuruiset lahjoitukset, joita koskevat tiedot olisi julkistettava viipymättä.
(35)
Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 7 ja 8 artiklassa vahvistettuja periaatteita, joiden mukaan jokaisella on oikeus yksityiselämän ja henkilötietojensa suojaan, ja se on pantava täytäntöön näitä oikeuksia ja periaatteita täysimääräisesti kunnioittaen.
(36)
Vastuuviranomaisen, Euroopan parlamentin ja riippumattomista henkilöistä muodostuvan komitean tätä asetusta sovellettaessa suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (8).
(37)
Tämän asetuksen soveltamista varten suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (9).
(38)
Oikeusvarmuuden vuoksi on aiheellista täsmentää, että vastuuviranomainen, Euroopan parlamentti, Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt, ne kansalliset viranomaiset, joilla on toimivalta valvoa Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitukseen liittyviä näkökohtia, sekä muut tässä asetuksessa tarkoitetut tai säädetyt kolmannet osapuolet ovat asetuksessa (EY) N:o 45/2001 tai direktiivissä 95/46/EY tarkoitettuja rekisterinpitäjiä. On myös tarpeen täsmentää enimmäisaika, jonka ajan ne voivat säilyttää henkilötietoja, jotka on kerätty Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoituksen sekä Euroopan tason poliittisten puolueiden jäsenyyden lain- ja sääntöjenmukaisuuden ja avoimuuden varmistamiseksi. Vastuuviranomaisen, Euroopan parlamentin, Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten ja asianomaisten kolmansien osapuolten on rekisterinpitäjinä toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet noudattaakseen asetuksessa (EY) N:o 45/2001 ja direktiivissä 95/46/EY säädettyjä velvoitteita ja erityisesti niitä velvoitteita, jotka liittyvät käsittelyn laillisuuteen ja turvallisuuteen, tietojen luovuttamiseen ja rekisteröityjen oikeuksiin saada tutustua henkilötietoihinsa sekä tehdä niitä koskevia oikaisuja ja poistaa ne.
(39)
Tätä asetusta sovellettaessa suoritettavaan tietojenkäsittelyyn sovelletaan direktiivin 95/46/EY oikeuskeinoja, vastuuta ja sanktioita koskevaa III lukua. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tai asianomaisten kolmansien osapuolten olisi oltava vastuussa aiheuttamistaan vahingoista sovellettavan kansallisen lain mukaisesti. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että toimivaltaisille kansallisille viranomaisille tai asianomaisille kolmansille osapuolille voidaan määrätä tämän asetuksen säännösten rikkomisen vuoksi asianmukaisia seuraamuksia.
(40)
Teknisessä tuessa, jota Euroopan parlamentti antaa Euroopan tason poliittisille puolueille, olisi otettava huomioon yhtäläisen kohtelun periaate, se olisi toimitettava laskua ja maksua vastaan, ja siitä olisi laadittava säännöllisesti julkinen raportti.
(41)
Keskeiset tiedot tämän asetuksen soveltamisesta olisi asetettava julkisesti saataville erityisellä verkkosivustolla.
(42)
Euroopan unionin tuomioistuimen harjoittamalla tuomioistuinvalvonnalla edistetään tämän asetuksen asianmukaisen soveltamisen varmistamista. Olisi säädettävä myös Euroopan tason poliittisten puolueiden tai Euroopan tason poliittisten säätiöiden mahdollisuudesta tulla kuulluksi ja toteuttaa korjaavia toimenpiteitä, ennen kuin niille määrätään seuraamuksia.
(43)
Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tämän asetuksen tehokasta soveltamista edistetään kansallisilla säännöksillä.
(44)
Jäsenvaltioille olisi annettava riittävästi aikaa antaa säännökset, joilla varmistetaan tämän asetuksen moitteeton ja tehokas soveltaminen. Siksi olisi säädettävä asetuksen voimaantulon ja sen soveltamisen välisestä siirtymäkaudesta.
(45)
Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu, ja hän on antanut lausunnon (10).
(46)
Koska Euroopan tasolla toimiviin poliittisiin puolueisiin ja säätiöihin tällä hetkellä sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä on tarpeen muuttaa merkittävästi, asetus (EY) N:o 2004/2003 olisi kumottava,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde
Tässä asetuksessa säädetään edellytykset, joita sovelletaan Euroopan tasolla toimivien poliittisten puolueiden, jäljempänä ’Euroopan tason poliittiset puolueet’, ja Euroopan tasolla toimivien poliittisten säätiöiden, jäljempänä ’Euroopan tason poliittiset säätiöt’, perussääntöön ja rahoitukseen.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
’poliittisella puolueella’ kansalaisten muodostamaa ryhmittymää,
-
joka pyrkii poliittisiin päämääriin ja
-
joka on tunnustettu tai perustettu vähintään yhden jäsenvaltion oikeusjärjestyksen mukaisesti;
2)
’poliittisella liitolla’ organisoitunutta yhteistyötä poliittisten puolueiden ja/tai kansalaisten välillä;
3)
’Euroopan tason poliittisella puolueella’ poliittista liittoa, joka pyrkii poliittisiin päämääriin ja jonka 6 artiklalla perustettu Euroopan tason poliittisista puolueista ja säätiöistä vastaava viranomainen, jäljempänä ’vastuuviranomainen’, on rekisteröinyt tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti;
4)
’Euroopan tason poliittisella säätiöllä’ yhteisöä, joka on muodollisesti lähellä jotakin Euroopan tason poliittista puoluetta, jonka vastuuviranomainen on rekisteröinyt tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti ja joka toiminnallaan tukee ja täydentää unionin päämäärien ja perusarvojen puitteissa kyseisen Euroopan tason poliittisen puolueen tavoitteita suorittamalla yhtä tai useampaa seuraavista tehtävistä:
a)
seuraa ja analysoi keskustelua eurooppalaiseen yhteiskuntapolitiikkaan liittyvistä aiheista ja Euroopan integraatioprosessista ja osallistuu siihen;
b)
toteuttaa toimia, jotka liittyvät eurooppalaiseen yhteiskuntapolitiikkaan, kuten järjestää ja tukee seminaareja, koulutusta, konferensseja ja tutkimuksia edellä mainituista aiheista asiaan liittyvien sidosryhmien välillä, mukaan lukien nuorisojärjestöt ja muut kansalaisyhteiskunnan edustajat;
c)
kehittää yhteistyötä demokratian edistämiseksi, myös kolmansissa maissa;
d)
tarjoaa puitteet kansallisille poliittisille säätiöille, tutkijoille ja muille asiaan liittyville toimijoille, jotta nämä voivat toimia yhdessä Euroopan tasolla;
5)
’alueparlamentilla’ tai ’alueneuvostolla’ elimiä, joiden jäsenet ovat joko aluevaaleissa valittuja luottamushenkilöitä tai poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle;
6)
’Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävällä rahoituksella’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (11), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ensimmäisen osan VI osaston mukaisesti myönnettävää avustusta tai toisen osan VIII osaston mukaisesti myönnettävää rahoitusosuutta;
7)
’lahjoituksella’ käteistä rahaa tai mitä tahansa luontoissuoritusta, tavaroiden, palvelujen (mukaan lukien lainat) tai urakoiden tarjoamista markkina-arvoa edullisemmin ja/tai mitä tahansa muuta liiketointa, joka tuo taloudellista etua asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle, lukuun ottamatta jäsenten suorittamia maksuja ja yksityishenkilöiden vapaaehtoista tavanomaista poliittista toimintaa;
8)
’jäsenten suorittamalla maksulla’ käteismaksua, mukaan lukien jäsenmaksut, tai mitä tahansa luontoissuoritusta tai mitä tahansa tavaroiden, palvelujen (mukaan lukien lainat) tai urakoiden tarjoamista markkina-arvoa edullisemmin ja/tai mitä tahansa muuta liiketointa, joka tuo taloudellista etua asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle ja jonka joku Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön jäsen suorittaa tälle puolueelle tai säätiölle, lukuun ottamatta yksittäisten jäsenten vapaaehtoista tavanomaista poliittista toimintaa;
9)
’vuotuisella talousarviolla’ 20 ja 27 artiklaa sovellettaessa kokonaismenojen määrää tiettynä vuonna kyseisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön tilinpäätöksessä ilmoitetun mukaisesti;
10)
’kansallisella yhteyspisteellä’ yhtä niistä yhteyspisteistä, jotka on nimetty varainhoitoasetuksen 108 artiklassa ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (12) 144 artiklassa tarkoitettuun poissulkemista koskevaan keskustietokantaan liittyviä kysymyksiä varten, tai yhtä tai useampaa muuta henkilöä, jonka jäsenvaltioiden asiaankuuluvat viranomaiset ovat erityisesti nimenneet tietojen vaihtoa varten tätä asetusta sovellettaessa;
11)
’kotipaikalla’ Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön keskushallinnon sijaintipaikkaa;
12)
’rinnakkaisilla rikkomuksilla’ kahta tai useampaa rikkomusta, jotka on tehty saman laittoman toiminnan yhteydessä;
13)
’toistuvalla rikkomuksella’ rikkomusta, joka on tehty viiden vuoden kuluessa siitä, kun sen tekijälle on määrätty seuraamus samantyyppisestä rikkomuksesta.
II LUKU
EUROOPAN TASON POLIITTISTEN PUOLUEIDEN JA EUROOPAN TASON POLIITTISTEN SÄÄTIÖIDEN PERUSSÄÄNTÖ
3 artikla
Rekisteröintiä koskevat edellytykset
1. Poliittinen liitto voi hakea rekisteröimistä Euroopan tason poliittiseksi puolueeksi, jos se täyttää seuraavat edellytykset:
a)
sillä on perussäännössään ilmoitetuin tavoin kotipaikka jossakin jäsenvaltiossa;
b)
se on edustettuna tai sen jäseniä on edustettuina Euroopan parlamentissa tai kansallisissa parlamenteissa tai alueparlamenteissa tai alueneuvostoissa vähintään neljäsosassa jäsenvaltioista; tai
se on saanut tai sen jäsenpuolueet ovat saaneet viimeisimmissä Euroopan parlamentin vaaleissa vähintään kolme prosenttia kussakin valtiossa annetuista äänistä vähintään neljäsosassa jäsenvaltioista;
c)
se kunnioittaa puolueohjelmassaan ja toiminnassaan unionin perustana olevia arvoja, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, ja jotka ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina;
d)
se on osallistunut tai sen jäsenet ovat osallistuneet Euroopan parlamentin vaaleihin tai se on ilmaissut tai sen jäsenet ovat ilmaisseet julkisesti aikovansa osallistua seuraaviin Euroopan parlamentin vaaleihin; ja
e)
se ei tavoittele toiminnallaan voittoa.
2. Hakija voi hakea rekisteröimistä Euroopan tason poliittiseksi säätiöksi, jos se täyttää seuraavat edellytykset:
a)
se on lähellä Euroopan tason poliittista puoluetta, joka on rekisteröity tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti;
b)
sillä on perussäännössään ilmoitetuin tavoin kotipaikka jossakin jäsenvaltiossa;
c)
se kunnioittaa ohjelmassaan ja toiminnassaan unionin perustana olevia arvoja, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, ja jotka ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina;
d)
sen tavoitteet täydentävät sen Euroopan tason poliittisen puolueen tavoitteita, jota lähellä se muodollisesti on;
e)
sen hallintoelin koostuu jäsenistä, jotka ovat peräisin vähintään neljäsosasta jäsenvaltiota; ja
f)
se ei tavoittele toiminnallaan voittoa.
3. Kullakin Euroopan tason poliittisella puolueella voi olla vain yksi sitä muodollisesti lähellä oleva Euroopan tason poliittinen säätiö. Kunkin Euroopan tason poliittisen puolueen ja sitä lähellä olevan Euroopan tason poliittisen säätiön on varmistettava, että niiden päivittäisestä hallinnosta ja päätöksenteosta vastaavat elimet ja kirjanpito pidetään erillään toisistaan.
4 artikla
Euroopan tason poliittisten puolueiden hallinto
1. Euroopan tason poliittisen puolueen perussäännön on oltava sen jäsenvaltion sovellettavan lainsäädännön mukainen, jossa sen kotipaikka on, ja siinä on oltava määräyksiä, jotka kattavat ainakin seuraavat seikat:
a)
sen nimi ja logo, joiden on erotuttava selvästi muiden Euroopan tason poliittisten puolueiden tai Euroopan tason poliittisten säätiöiden nimistä ja logoista;
b)
sen kotipaikan osoite;
c)
poliittinen ohjelma, josta käyvät ilmi sen tarkoitus ja tavoitteet;
d)
edellä olevan 3 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti ilmoitus siitä, että se ei tavoittele toiminnallaan voittoa;
e)
tarvittaessa sitä lähellä olevan poliittisen säätiön nimi ja niiden muodollisen suhteen kuvaus;
f)
sen hallinnollinen ja taloudellinen organisaatio ja menettelyt sekä erityisesti elimet ja toimenhaltijat, joilla on oikeus toimia hallinnollisena, taloudellisena ja laillisena edustajana, sekä tilinpäätöksen laatimista, hyväksymistä ja tarkastusta koskevat säännöt; ja
g)
sisäinen menettely, jota noudatetaan, kun se puretaan vapaaehtoisesti Euroopan tason poliittisena puolueena.
2. Euroopan tason poliittisen puolueen perussäännössä on oltava puolueen sisäistä organisaatiota koskevia määräyksiä, jotka kattavat ainakin seuraavat seikat:
a)
sen jäseneksi liittymistä ja jäsenyydestä eroamista ja erottamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä perussäännön liitteenä luettelo sen jäsenpuolueista;
b)
kaikentyyppisten jäsenten oikeudet ja velvollisuudet ja niiden äänioikeudet;
c)
sen hallintoelinten toimivalta, vastuualueet ja kokoonpano sekä niiden ehdokkaiden valintaa koskevat kriteerit ja heidän nimittämistään ja erottamistaan koskevat yksityiskohtaiset säännöt;
d)
sen sisäiset päätöksentekomenettelyt, erityisesti äänestysmenettelyt ja päätösvaltaisuutta koskevat vaatimukset;
e)
sen suhtautuminen avoimuuteen, erityisesti kirjanpidon, tilinpidon ja lahjoitusten sekä yksityiselämän ja henkilötietojen suojan osalta; ja
f)
sen perussäännön muuttamista koskeva sisäinen menettely.
3. Kotipaikkajäsenvaltio voi asettaa perussääntöjä koskevia lisävaatimuksia edellyttäen, että nämä lisävaatimukset eivät ole ristiriidassa tämän asetuksen kanssa.
5 artikla
Euroopan tason poliittisten säätiöiden hallinto
1. Euroopan tason poliittisen säätiön perussäännön on oltava sen jäsenvaltion sovellettavan lainsäädännön mukainen, jossa sen kotipaikka on, ja siinä on oltava määräyksiä, jotka kattavat ainakin seuraavat seikat:
a)
sen nimi ja logo, joiden on erotuttava selvästi muiden Euroopan tason poliittisten puolueiden tai Euroopan tason poliittisten säätiöiden nimistä ja logoista;
b)
sen kotipaikan osoite;
c)
kuvaus sen tarkoituksesta ja tavoitteista, joiden on sovittava yhteen 2 artiklan 4 kohdassa lueteltujen tehtävien kanssa;
d)
edellä olevan 3 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaisesti ilmoitus siitä, että se ei tavoittele toiminnallaan voittoa;
e)
sen Euroopan tason poliittisen puolueen nimi, jota lähellä säätiö on, ja niiden muodollisen suhteen kuvaus;
f)
luettelo sen elimistä, jossa täsmennetään niiden toimivalta, vastuualueet ja kokoonpano, sekä näiden elinten jäsenten ja johtajien nimittämistä ja erottamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt;
g)
sen hallinnollinen ja taloudellinen organisaatio ja menettelyt sekä erityisesti elimet ja toimenhaltijat, joilla on oikeus toimia hallinnollisena, taloudellisena ja laillisena edustajana, ja tilinpäätöksen laatimista, hyväksymistä ja tarkastusta koskevat säännöt;
h)
sen perussäännön muuttamista koskeva sisäinen menettely; ja
i)
sisäinen menettely, jota noudatetaan, kun se puretaan vapaaehtoisesti Euroopan tason poliittisena säätiönä.
2. Kotipaikkajäsenvaltio voi asettaa perussääntöjä koskevia lisävaatimuksia edellyttäen, että nämä lisävaatimukset eivät ole ristiriidassa tämän asetuksen kanssa.
6 artikla
Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaava viranomainen
1. Perustetaan Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaava viranomainen, jäljempänä ’vastuuviranomainen’, jonka tehtävänä on Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rekisteröinti ja valvonta sekä seuraamusten määrääminen niille tämän asetuksen mukaisesti.
2. Vastuuviranomaisen on oltava oikeushenkilö. Sen on oltava riippumaton ja hoidettava tehtäviään täysin tämän asetuksen mukaisesti.
Vastuuviranomainen päättää Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rekisteröinnistä ja rekisteristä poistamisesta tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen ja edellytysten mukaisesti. Lisäksi vastuuviranomainen tarkistaa säännöllisesti, että rekisteröidyt Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt täyttävät edelleen 3 artiklassa säädetyt rekisteröinnin edellytykset ja 4 artiklan 1 kohdan a, b ja d-f alakohdan sekä 5 artiklan 1 kohdan a-e ja g alakohdan mukaisesti vahvistetut hallintoa koskevat säännökset.
Vastuuviranomainen ottaa päätöksissään täysimääräisesti huomioon yhdistymisvapautta koskevan perusoikeuden ja tarpeen varmistaa poliittisten puolueiden moniarvoisuus Euroopassa.
Vastuuviranomaista edustaa sen johtaja, joka tekee kaikki vastuuviranomaisen päätökset sen puolesta.
3. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio, jäljempänä yhdessä ’nimittävä viranomainen’, nimittävät vastuuviranomaisen johtajan yhteisellä päätöksellä viisivuotiseksi toimikaudeksi, jota ei voida uusia, näiden kolmen toimielimen pääsihteerien muodostaman valintalautakunnan ehdotusten perusteella ja avoimen hakumenettelyn jälkeen.
Vastuuviranomaisen johtaja valitaan hänen henkilökohtaisten ominaisuuksiensa ja ammatillisen pätevyytensä perusteella. Hän ei saa olla Euroopan parlamentin jäsen, vaaleissa valittu luottamushenkilö tai Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön nykyinen tai entinen työntekijä. Valitulla johtajalla ei saa olla vastuuviranomaisen johtajan aseman ja hänen muiden virkatehtäviensä välisiä eturistiriitoja, erityisesti tämän asetuksen säännöksiä soveltamisen osalta.
Eroamisen, eläkkeelle siirtymisen, erottamisen tai kuolemantapauksen johdosta avoimeksi tullut tehtävä täytetään samaa menettelyä noudattaen.
Kun on kyse sääntöjen mukaisesta uudesta nimityksestä tai vapaaehtoisesta tehtävästä luopumisesta, johtaja jatkaa tehtävässään, kunnes hänen tilalleen nimitetty toinen henkilö on ottanut tehtävänsä vastaan.
Jos vastuuviranomaisen johtaja ei enää täytä tehtävänsä suorittamisen edellytyksiä, vähintään kaksi ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista kolmesta toimielimestä voi erottaa hänet yhteisymmärryksessä ja ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun valintalautakunnan omasta aloitteestaan tai jonkin näistä kolmesta toimielimestä esittämästä pyynnöstä laatiman raportin perusteella.
Vastuuviranomaisen johtaja hoitaa tehtävänsä riippumattomasti. Vastuuviranomaisen puolesta toimiessaan johtaja ei saa pyytää eikä ottaa ohjeita miltään toimielimeltä tai hallitukselta tai muulta elimeltä tai laitokselta. Vastuuviranomaisen johtajan on pidättäydyttävä kaikista toimista, jotka ovat ristiriidassa hänen tehtäviensä luonteen kanssa.
Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio käyttävät johtajan suhteen yhdessä nimittävälle viranomaiselle neuvoston asetuksella (ETY, EHTY, Euratom) N:o 259/68 (13) säädetyissä Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä (ja unionin muuta henkilöstöä koskevissa palvelussuhteen ehdoissa) annettua toimivaltaa. Nämä kolme toimielintä voivat sopia nimittävälle viranomaiselle annetun muun toimivallan siirtämisestä osittain tai kokonaan jollekin toimielimistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta nimittämistä ja erottamista koskevien päätösten tekemistä.
Nimittävä viranomainen voi antaa johtajalle muita tehtäviä edellyttäen, että näitä tehtäviä ei voida sovittaa yhteen vastuuviranomaisen johtajan tehtävistä aiheutuvan työmäärän kanssa eivätkä ne aiheuta eturistiriitoja tai vaaranna johtajan täydellistä riippumattomuutta.
4. Vastuuviranomainen sijoitetaan Euroopan parlamenttiin, joka tarjoaa vastuuviranomaiselle riittävät toimistotilat ja hallinnolliset tukipalvelut.
5. Vastuuviranomaisen johtajaa avustaa henkilöstöä yhdestä tai useammasta unionin toimielimestä. Vastuuviranomaiselle työskennellessään henkilöstö toimii ainoastaan vastuuviranomaisen johtajan alaisuudessa.
Henkilöstön valinta ei saa aiheuttaa eturistiriitaa vastuuviranomaiselle suoritettavien tehtävien ja muiden virkatehtävien välille, ja henkilöstön on pidättäydyttävä kaikista toimista, jotka ovat ristiriidassa sen tehtävien luonteen kanssa.
6. Vastuuviranomainen tekee Euroopan parlamentin ja tarvittaessa muiden toimielinten kanssa sopimuksia hallinnollisista järjestelyistä, joita sen tehtävien suorittaminen edellyttää, erityisesti 4, 5 ja 8 kohdan mukaisesti tarjottavia palveluja, henkilöstöä ja tukea koskevia sopimuksia.
7. Määrärahat vastuuviranomaisen menoihin osoitetaan Euroopan unionin yleisen talousarvion Euroopan parlamenttia koskevan pääluokan erillisestä osastosta. Määrärahojen on oltava riittävät vastuuviranomaisen täysimääräisen ja riippumattoman toiminnan varmistamiseksi. Johtaja toimittaa Euroopan parlamentille vastuuviranomaisen alustavan talousarviosuunnitelman, ja se julkistetaan. Euroopan parlamentti siirtää näitä määrärahoja koskevat tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät vastuuviranomaisen johtajalle.
8. Vastuuviranomaiseen sovelletaan neuvoston asetusta N:o 1 (14).
Euroopan unionin elinten käännöskeskus huolehtii vastuuviranomaisen ja rekisterin toiminnassa tarvittavista käännöspalveluista.
9. Vastuuviranomainen ja Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä jakavat keskenään kaikki tiedot, joita tarvitaan niiden tämän asetuksen mukaisten tehtävien hoitamiseen.
10. Johtaja toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle vuosittain kertomuksen vastuuviranomaisen toiminnasta.
11. Euroopan unionin tuomioistuin tutkii vastuuviranomaisen päätösten laillisuuden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan mukaisesti, ja sillä on toimivalta ratkaista vastuuviranomaisen toiminnasta aiheutuneet vahingonkorvausta koskevat riidat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 268 ja 340 artiklan mukaisesti. Jos vastuuviranomainen laiminlyö tämän asetuksen nojalla siltä edellytetyn päätöksen tekemisen, laiminlyöntiä koskeva kanne voidaan panna vireille Euroopan unionin tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 265 artiklan mukaisesti.
7 artikla
Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden rekisteri
1. Vastuuviranomainen perustaa Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rekisterin ja hoitaa sitä. Rekisterin tiedot ovat saatavilla sähköisesti 32 artiklan mukaisesti.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 36 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä rekisterin asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi tämän asetuksen asiaankuuluvien säännösten soveltamisalalla seuraavista seikoista:
a)
vastuuviranomaisen hallussa olevat tiedot ja asiakirjat, joiden säilyttämiseen rekisterillä on toimivalta ja jotka sisältävät Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön perussäännöt, rekisteröintihakemuksen osana 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisesti toimitetut muut asiakirjat, 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kotipaikkajäsenvaltioilta mahdollisesti saadut asiakirjat ja tiedot niiden henkilöiden henkilöllisyydestä, jotka ovat 4 artiklan 1 kohdan f alakohdassa ja 5 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitettuja niiden elinten jäseniä tai toimenhaltijoita, joilla on valtuudet toimia hallinnollisena, taloudellisena ja laillisena edustajana;
b)
tämän kohdan a alakohdassa tarkoitetun rekisterin aineisto, jonka osalta rekisterillä on toimivalta vahvistaa lainmukaisuus, siten kuin vastuuviranomainen on sen vahvistanut tämän asetuksen mukaisen toimivaltansa perusteella. Vastuuviranomaisella ei ole toimivaltaa tarkistaa, täyttääkö Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö kotipaikkajäsenvaltion asianomaiselle puolueelle tai säätiölle 4 ja 5 artiklan sekä 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti asettamat velvoitteet tai vaatimukset, jotka täydentävät tässä asetuksessa säädettyjä velvoitteita ja vaatimuksia.
3. Komissio määrittää täytäntöönpanosäädöksillä rekisteriin sovellettavan rekisteröintinumerojärjestelmän yksityiskohdat ja vakiomuotoiset rekisteriotteet, jotka asetetaan kolmansien osapuolten saataville niiden pyynnöstä, mukaan lukien kirjeiden ja asiakirjojen sisältö. Näihin otteisiin ei saa sisältyä muita henkilötietoja kuin niiden henkilöiden henkilöllisyys, jotka ovat 4 artiklan 1 kohdan f alakohdassa ja 5 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitettuja niiden elinten jäseniä tai toimenhaltijoita, joilla on valtuudet toimia hallinnollisena, taloudellisena ja laillisena edustajana. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 37 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
8 artikla
Rekisteröintihakemus
1. Rekisteröintiä koskeva hakemus on toimitettava vastuuviranomaiselle. Euroopan tason poliittiseksi säätiöksi rekisteröintiä koskeva hakemus voidaan toimittaa ainoastaan sen Euroopan tason poliittisen puolueen kautta, jota lähellä hakija muodollisesti on.
2. Hakemukseen on liitettävä
a)
asiakirjat, jotka osoittavat, että hakija täyttää 3 artiklassa säädetyt edellytykset, mukaan lukien liitteessä esitetty vakiomuotoinen virallinen ilmoitus;
b)
puolueen tai säätiön perussääntö, joka sisältää 4 ja 5 artiklassa vaaditut määräykset, mukaan lukien asiaankuuluvat liitteet ja tarvittaessa 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kotipaikkajäsenvaltion lausunto.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 36 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen asiaankuuluvien säännösten soveltamisalalla:
a)
mahdollisten 2 kohtaan liittyvien lisätietojen tai asiakirjojen määrittelemiseksi, jotta vastuuviranomainen voi täyttää täysimääräisesti rekisterin toimintaan liittyvät tämän asetuksen mukaiset velvoitteensa;
b)
liitteessä esitetyn vakiomuotoisen virallisen ilmoituksen muuttamiseksi hakijan täytettävien yksityiskohtien osalta, jos tämä on tarpeen sen varmistamiseksi, että käytettävissä on riittävät tiedot allekirjoittajasta, hänen tehtävästään ja Euroopan tason poliittisesta puolueesta tai säätiöstä, jota hänellä on oikeus edustaa ilmoitusta annettaessa.
4. Hakemuksen osana vastuuviranomaiselle toimitetut asiakirjat julkistetaan välittömästi 32 artiklassa tarkoitetulla verkkosivustolla.
9 artikla
Hakemuksen tarkastelu ja vastuuviranomaisen päätös
1. Vastuuviranomainen tarkastelee hakemusta määrittääkseen, täyttääkö hakija 3 artiklassa säädetyt rekisteröinnin edellytykset ja sisältääkö perussääntö 4 ja 5 artiklassa vaaditut määräykset.
2. Vastuuviranomainen tekee päätöksen hakijan rekisteröinnistä, paitsi jos se toteaa, että hakija ei täytä 3 artiklassa säädettyjä rekisteröinnin edellytyksiä tai että perussääntö ei sisällä 4 ja 5 artiklassa vaadittuja määräyksiä.
Vastuuviranomainen julkistaa päätöksensä hakijan rekisteröinnistä kuukauden kuluessa rekisteröintihakemuksen vastaanottamisesta tai, jos sovelletaan 15 artiklan 4 kohdassa säädettyjä menettelyjä, neljän kuukauden kuluessa rekisteröintihakemuksen vastaanottamisesta.
Jos hakemus on puutteellinen, vastuuviranomainen pyytää hakijaa välittömästi toimittamaan vaaditut lisätiedot. Toisessa alakohdassa säädetty määräaika alkaa kulua vasta päivästä, jona vastuuviranomainen on vastaanottanut täydellisen hakemuksen.
3. Edellä 8 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua vakiomuotoista virallista ilmoitusta pidetään riittävänä, jotta vastuuviranomainen voi varmistua siitä, että hakija täyttää 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määritellyt edellytykset sen mukaan, kumpaa kohtaa sovelletaan.
4. Vastuuviranomaisen päätös hakijan rekisteröimisestä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä yhdessä asianomaisen puolueen tai säätiön perussäännön kanssa. Päätös hakijan rekisteröinnin hylkäämisestä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä yhdessä yksityiskohtaisten hylkäämisperusteiden kanssa.
5. Rekisteröintihakemuksen osana 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitettuihin asiakirjoihin tai perussääntöihin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava vastuuviranomaiselle, joka saattaa rekisteröinnin ajan tasalle noudattaen soveltuvin osin 15 artiklan 2 ja 4 kohdassa säädettyjä menettelyjä.
6. Vastuuviranomaiselle on toimitettava vuosittain puolueen perussääntöön 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti liitetty ajantasainen luettelo Euroopan tason poliittisen puolueen jäsenpuolueista. Muutokset, joiden seurauksena Euroopan tason poliittinen puolue ei mahdollisesti enää täytä 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyä edellytystä, on ilmoitettava vastuuviranomaiselle neljän viikon kuluessa tällaisesta muutoksesta.
10 artikla
Rekisteröinnin edellytysten ja vaatimusten noudattamisen tarkistaminen
1. Vastuuviranomainen tarkistaa säännöllisesti, että rekisteröidyt Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt täyttävät edelleen 3 artiklassa säädetyt rekisteröinnin edellytykset ja 4 artiklan 1 kohdan a, b ja d-f alakohdassa sekä 5 artiklan 1 kohdan a-e ja g alakohdassa säädetyt hallintoa koskevat säännökset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdassa säädetyn menettelyn soveltamista.
2. Jos vastuuviranomainen toteaa, että jokin 1 kohdassa tarkoitetuista rekisteröinnin edellytyksistä tai hallintoa koskevista säännöksistä ei enää täyty, 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädettyjä edellytyksiä lukuun ottamatta, se ilmoittaa siitä asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai säätiölle.
3. Euroopan parlamentti, neuvosto tai komissio voi esittää vastuuviranomaiselle pyynnön sen tarkistamisesta, täyttääkö tietty Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset. Tällaisissa tapauksissa ja 16 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa vastuuviranomainen pyytää 11 artiklan mukaisesti perustettua riippumattomista henkilöistä muodostuvaa komiteaa antamaan asiasta lausunnon. Komitea antaa lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa.
Jos vastuuviranomainen saa tietoonsa seikkoja, jotka voivat herättää epäilyksen siitä, että tietty Euroopan tason poliittinen puolue tai säätiö ei täytä 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädettyjä edellytyksiä, se ilmoittaa asiasta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle, jotta joku niistä voi esittää ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tarkistuspyynnön. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ilmoittavat aikomuksestaan kahden kuukauden kuluessa tämän tiedon saamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen alakohdan soveltamista.
Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädettyjä menettelyjä ei saa aloittaa Euroopan parlamentin vaaleja edeltävien kahden kuukauden aikana.
Otettuaan huomioon komitean lausunnon vastuuviranomainen päättää, poistetaanko asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä. Vastuuviranomaisen päätös on perusteltava asianmukaisesti.
Vastuuviranomainen voi tehdä päätöksen rekisteristä poistamisesta sillä perusteella, että 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty, ainoastaan, jos nämä edellytykset jäävät täyttymättä selvästi ja vakavasti. Tällöin sovelletaan 4 kohdassa säädettyä menettelyä.
4. Vastuuviranomaisen päätöksestä Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön poistamisesta rekisteristä sillä perusteella, että 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset jäävät täyttymättä selvästi ja vakavasti, ilmoitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Päätös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun päätös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet vastuuviranomaiselle, että ne eivät vastusta päätöstä. Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto vastustavat päätöstä, Euroopan tason poliittinen puolue tai säätiö pysyy rekisteröitynä.
Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa päätöstä ainoastaan 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädettyjen rekisteröinnin edellytysten arviointiin liittyvin perustein.
Asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai säätiölle on ilmoittava, että sen rekisteristä poistamista koskevaa vastuuviranomaisen päätöstä on vastustettu.
Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät kantansa perussopimusten mukaisesti vahvistettujen päätöksentekosääntöjensä mukaisesti. Vastustaminen perustellaan asianmukaisesti, ja perustelut julkistetaan.
5. Jos vastuuviranomaisen päätöstä Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön poistamisesta rekisteristä ei ole vastustettu 4 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen, päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä yhdessä rekisteristä poistamista koskevien yksityiskohtaisten perustelujen kanssa, ja se tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua julkaisupäivästä.
6. Euroopan tason poliittinen säätiö menettää ilman eri toimenpiteitä asemansa Euroopan tason poliittisena säätiönä, jos se Euroopan tason poliittinen puolue, johon sen toiminta liittyy, poistetaan rekisteristä.
11 artikla
Riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuva komitea
1. Perustetaan riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuva komitea. Se muodostuu kuudesta jäsenestä, ja Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio nimeävät kukin kaksi jäsentä. Komitean jäsenet valitaan heidän henkilökohtaisten ominaisuuksiensa ja ammatillisen pätevyytensä perusteella. He eivät saa olla Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission jäseniä, vaaleissa valittuja luottamushenkilöitä, Euroopan unionin virkamiehiä tai muita toimihenkilöitä taikka Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön nykyisiä tai entisiä työntekijöitä.
Komitean jäsenet hoitavat tehtäviään riippumattomasti. Jäsenet eivät saa pyytää eivätkä ottaa ohjeita miltään toimielimeltä tai hallitukselta tai muulta elimeltä tai laitokselta, ja heidän on pidättäydyttävä kaikista toimista, jotka ovat ristiriidassa heidän tehtäviensä kanssa.
Komitea uudistetaan kuuden kuukauden kuluessa Euroopan parlamentin vaalien jälkeen pidettävän ensimmäisen istunnon päättymisestä. Jäsenten toimikautta ei voida uusia.
2. Komitea hyväksyy työjärjestyksensä. Komitean jäsenet valitsevat komitean puheenjohtajan keskuudestaan työjärjestyksen mukaisesti. Euroopan parlamentti huolehtii komitean sihteeripalveluista ja rahoituksesta. Komitean sihteeristö toimii ainoastaan komitean alaisuudessa.
3. Komitea antaa vastuuviranomaisen pyynnöstä lausunnon, jos Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön katsotaan loukanneen selvästi ja vakavasti 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja Euroopan unionin perustana olevia arvoja. Tätä varten komitea voi pyytää vastuuviranomaiselta, Euroopan parlamentilta, asianomaiselta Euroopan tason poliittiselta puolueelta tai säätiöltä, muilta poliittisilta puolueilta, poliittisilta säätiöiltä tai muilta sidosryhmiltä mitä hyvänsä asiaankuuluvia asiakirjoja ja todisteita, ja se voi pyytää saada kuulla niiden edustajia.
Lausunnoissaan komitea ottaa täysimääräisesti huomioon yhdistymisvapautta koskevan perusoikeuden ja tarpeen varmistaa poliittisten puolueiden moniarvoisuus Euroopassa.
Komitean lausunnot julkistetaan viipymättä.
III LUKU
EUROOPAN TASON POLIITTISTEN PUOLUEIDEN JA EUROOPAN TASON POLIITTISTEN SÄÄTIÖIDEN OIKEUDELLINEN ASEMA
12 artikla
Oikeushenkilöllisyys
Euroopan tason poliittisilla puolueilla ja Euroopan tason poliittisilla säätiöillä on eurooppalainen oikeushenkilöllisyys.
13 artikla
Oikeuskelpoisuus ja oikeudellisesti tunnustettu asema
Euroopan tason poliittisilla puolueilla ja Euroopan tason poliittisilla säätiöillä on oikeuskelpoisuus ja oikeudellisesti tunnustettu asema kaikissa jäsenvaltioissa.
14 artikla
Sovellettava lainsäädäntö
1. Euroopan tason poliittisiin puolueisiin ja Euroopan tason poliittisiin säätiöihin sovelletaan tätä asetusta.
2. Niiden asioiden osalta, joita ei säännellä tällä asetuksella tai, jos asioita säännellään sillä vain osittain, asetuksen soveltamisalaan kuulumattomien näkökohtien osalta Euroopan tason poliittisiin puolueisiin ja Euroopan tason poliittisiin säätiöihin sovelletaan sen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön sovellettavia säännöksiä, jossa niiden kotipaikat ovat.
Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön muissa jäsenvaltioissa toteuttamaan toimintaan sovelletaan näiden jäsenvaltioiden asiaa koskevaa kansallista lainsäädäntöä.
3. Niiden asioiden osalta, joita ei säännellä tällä asetuksella tai 2 kohdan mukaisesti sovellettavilla säännöksillä tai, jos asioita säännellään niillä vain osittain, niiden soveltamisalaan kuulumattomien näkökohtien osalta Euroopan tason poliittisiin puolueisiin ja Euroopan tason poliittisiin säätiöihin sovelletaan niiden perussääntöjen määräyksiä.
15 artikla
Eurooppalaisen oikeushenkilöllisyyden saaminen
1. Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason säätiö saa eurooppalaisen oikeushenkilöllisyyden päivänä, jona vastuuviranomaisen 9 artiklan mukaisesti tekemä päätös sen rekisteröinnistä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
2. Jos jäsenvaltio, jossa rekisteröintiä Euroopan tason poliittiseksi puolueeksi tai Euroopan tason poliittiseksi säätiöksi hakeneen kotipaikka on, niin vaatii, 8 artiklan mukaisesti esitettyyn hakemukseen on liitettävä tämän jäsenvaltion antama lausunto, jossa todistetaan, että hakija täyttää kaikki hakemusta koskevat asiaankuuluvat kansalliset vaatimukset ja että sen perussääntö on 14 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun sovellettavan lainsäädännön mukainen.
3. Jos hakija on jäsenvaltion lainsäädännön nojalla oikeushenkilö, jäsenvaltion on pidettävä eurooppalaisen oikeushenkilöllisyyden saamista kansallisen oikeushenkilöllisyyden muuttamisena sitä seuraavaksi eurooppalaiseksi oikeushenkilöllisyydeksi. Eurooppalainen oikeushenkilö säilyttää täysimääräisesti kansallisen oikeushenkilön aiemmat oikeudet ja velvoitteet, ja entinen kansallinen oikeushenkilö lakkaa olemasta. Asianomainen jäsenvaltio ei saa soveltaa kohtuuttomia rajoittavia ehtoja tällaisen muuttamisen yhteydessä. Hakija säilyttää kotipaikkansa asianomaisessa jäsenvaltiossa siihen asti, kun 9 artiklan mukainen päätös on julkaistu.
4. Jos jäsenvaltio, jossa hakijan kotipaikka on, niin vaatii, vastuuviranomainen vahvistaa 1 kohdassa tarkoitetun julkaisupäivän vasta kyseistä jäsenvaltiota kuultuaan.
16 artikla
Eurooppalaisen oikeushenkilöllisyyden lakkaaminen
1. Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö menettää eurooppalaisen oikeushenkilöllisyytensä sen jälkeen, kun Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistu vastuuviranomaisen päätös sen poistamisesta rekisteristä on tullut voimaan. Päätös tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua julkaisemisesta, jollei asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö pyydä lyhyempää määräaikaa.
2. Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö poistetaan rekisteristä vastuuviranomaisen päätöksellä:
a)
edellä olevan 10 artiklan 2-5 kohdan mukaisesti tehdyn päätöksen seurauksena;
b)
edellä 10 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa;
c)
asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön pyynnöstä; tai
d)
tämän artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.
3. Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on laiminlyönyt vakavasti 14 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaiset asiaankuuluvat velvoitteet, kotipaikkajäsenvaltio voi esittää vastuuviranomaiselle rekisteristä poistamista koskevan asianmukaisesti perustellun pyynnön, jossa on ilmoitettava täsmällisesti ja kattavasti laiton toiminta ja yksittäiset kansalliset vaatimukset, joita ei ole noudatettu. Tällaisissa tapauksissa vastuuviranomainen:
a)
aloittaa 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti tarkistusmenettelyn asioista, jotka liittyvät yksinomaan tai pääasiallisesti tekijöihin, jotka vaikuttavat unionin perustana olevien arvojen kunnioittamiseen, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklassa. Lisäksi sovelletaan 10 artiklan 4, 5 ja 6 kohtaa;
b)
päättää poistaa asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön rekisteristä, kun on kyse muista asioista ja kun asianomaisen jäsenvaltion perustellussa pyynnössä vahvistetaan, että kaikki kansalliset oikeuskeinot on käytetty.
Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on vakavasti laiminlyönyt 14 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaiset asiaankuuluvat velvoitteet ja jos asia liittyy yksinomaan tai pääasiallisesti tekijöihin, jotka vaikuttavat unionin perustana olevien arvojen kunnioittamiseen, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, asianomainen jäsenvaltio voi esittää vastuuviranomaiselle pyynnön tämän kohdan ensimmäisen alakohdan säännösten mukaisesti. Vastuuviranomainen toimii tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti.
Kaikissa tapauksissa vastuuviranomaisen on toimittava viipymättä. Vastuuviranomainen ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle ja asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle rekisteristä poistamista koskevan perustellun pyynnön johdosta toteutetut toimenpiteet.
4. Vastuuviranomainen vahvistaa 1 kohdassa tarkoitetun julkaisupäivän kuultuaan jäsenvaltiota, jossa Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön kotipaikka on.
5. Jos asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö saa oikeushenkilöllisyyden kotipaikkajäsenvaltion lainsäädännön nojalla, tämän jäsenvaltion on pidettävä tällaista oikeushenkilöllisyyden saamista eurooppalaisen oikeushenkilöllisyyden muuttamisena kansalliseksi oikeushenkilöllisyydeksi, joka säilyttää täysimääräisesti entisen eurooppalaisen oikeushenkilön aiemmat oikeudet ja velvoitteet. Asianomainen jäsenvaltio ei saa soveltaa kohtuuttomia rajoittavia ehtoja tällaisen muuttamisen yhteydessä.
6. Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei saa oikeushenkilöllisyyttä kotipaikkajäsenvaltionsa lainsäädännön mukaisesti, se on lakkautettava kyseisen jäsenvaltion sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. Asianomainen jäsenvaltio voi vaatia, että tällaista lakkauttamista edeltää asianomaisen puolueen tai säätiön kansallisen oikeushenkilöllisyyden saaminen 5 kohdan mukaisesti.
7. Kaikissa 5 ja 6 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa asianomaisen jäsenvaltion on varmistettava, että 3 artiklassa säädettyä voittoa tavoittelemattoman toiminnan edellytystä noudatetaan täysimääräisesti. Vastuuviranomainen ja Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä voivat sopia asianomaisen jäsenvaltion kanssa eurooppalaisen oikeushenkilöllisyyden lakkaamiseen liittyvistä menettelytavoista, erityisesti varmistaakseen Euroopan unionin yleisestä talousarviosta saadun rahoituksen takaisinperinnän ja 27 artiklan mukaisesti määrättyjen taloudellisten seuraamusten maksamisen.
IV LUKU
RAHOITUSTA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET
17 artikla
Rahoituksen edellytykset
1. Euroopan tason poliittinen puolue, joka on rekisteröity tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti, joka on vähintään yhden jäsenensä edustamana Euroopan parlamentissa ja joka ei ole missään varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista poissulkemista edellyttävistä tilanteista, voi hakea rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän julkaisemassa rahoituksen suorittamispyynnössä vahvistettujen sääntöjen ja edellytysten mukaisesti.
2. Euroopan tason poliittinen säätiö, joka on lähellä 1 kohdassa tarkoitettuun rahoitukseen oikeutettua Euroopan tason poliittista puoluetta, joka on rekisteröity tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti ja joka ei ole missään varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista poissulkemista edellyttävistä tilanteista, voi hakea rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän julkaisemassa ehdotuspyynnössä vahvistettujen sääntöjen ja edellytysten mukaisesti.
3. Määritettäessä kelpoisuutta saada Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävää rahoitusta tämän artiklan 1 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ja 19 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi Euroopan parlamentin jäsenen katsotaan kuuluvan vain yhteen Euroopan tason poliittiseen puolueeseen, joka on tapauksen mukaan sama puolue, johon hänen kansallinen tai alueellinen poliittinen puolueensa kuuluu rahoitushakemusten viimeisenä jättöpäivänä.
4. Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävät rahoitusosuudet tai avustukset saavat olla enintään 85 prosenttia Euroopan tason poliittisen puolueen talousarvioon otetuista vuotuisista korvattavista kustannuksista ja 85 prosenttia Euroopan tason poliittiselle säätiölle aiheutuneista tukikelpoisista kustannuksista. Euroopan tason poliittiset puolueet voivat käyttää unionin talousarviosta saamansa rahoituksen käyttämättä jääneen osan korvattavien kustannusten kattamiseen rahoituksen myöntämistä seuraavan varainhoitovuoden aikana. Määrät, jotka ovat edelleen käyttämättä tämän varainhoitovuoden jälkeen, peritään takaisin varainhoitoasetuksen mukaisesti.
5. Rahoitusosuudesta korvattaviin kustannuksiin sisältyvät hallintomenot sekä tekniseen tukeen, kokouksiin, tutkimukseen, rajat ylittäviin tapahtumiin, selvityksiin, tiedotukseen ja julkaisuihin liittyvät menot sekä kampanjoihin liittyvät menot 21 ja 22 artiklassa säädetyissä rajoissa.
18 artikla
Rahoitusta koskeva hakemus
1. Saadakseen rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön, joka täyttää 17 artiklan 1 tai 2 kohdassa säädetyt edellytykset, on tehtävä hakemus Euroopan parlamentille rahoituksen suorittamispyynnön tai ehdotuspyynnön perusteella.
2. Euroopan tason poliittisen puolueen ja Euroopan tason poliittisen säätiön on hakemuksen tekemisajankohtana täytettävä 23 artiklassa luetellut velvoitteet ja pysyttävä hakemuksensa tekopäivästä rahoituksen tai avustuksen kattaman varainhoitovuoden tai toiminnan loppuun rekisteröityneenä rekisterissä, eikä siihen saa kohdistua 27 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan a alakohdan v ja vi alakohdassa säädettyjä seuraamuksia.
3. Euroopan tason poliittisen säätiön on liitettävä hakemukseensa vuotuinen työohjelmansa tai toimintasuunnitelmansa.
4. Euroopan parlamentin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä hyväksyy päätöksensä kolmen kuukauden kuluessa rahoituksen suorittamispyynnön tai ehdotuspyynnön päättymisestä ja valtuuttaa asianomaisten määrärahojen myöntämisen ja hallinnoi niitä varainhoitoasetuksen mukaisesti.
5. Euroopan tason poliittinen säätiö voi hakea rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta ainoastaan sen Euroopan tason poliittisen puolueen kautta, johon sen toiminta liittyy.
19 artikla
Rahoituksen myöntäminen ja jakaminen
1. Euroopan tason poliittisille puolueille ja Euroopan tason poliittisille säätiöille 18 artiklan mukaisesti myönnettyjä rahoitusosuuksia tai avustuksia vastaavat määrärahat jaetaan vuosittain seuraavasti:
-
15 prosenttia määrärahoista jaetaan tasaosuuksina edunsaajina olevien Euroopan tason poliittisten puolueiden kesken,
-
85 prosenttia määrärahoista jaetaan edunsaajina olevien Euroopan tason poliittisten puolueiden kesken suhteessa niiden osuuteen Euroopan parlamenttiin valituista jäsenistä.
Samaa jakoperustetta sovelletaan rahoituksen myöntämiseen Euroopan tason poliittisille säätiöille sen mukaan, mitä Euroopan tason poliittista puoluetta lähellä ne ovat.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu määrärahojen jakaminen perustuu niiden Euroopan parlamenttiin valittujen jäsenten lukumäärään, jotka ovat rahoitusta hakevan Euroopan tason poliittisen puolueen jäseniä rahoitusta koskevien hakemusten viimeisenä jättöpäivänä, ottaen huomioon 17 artiklan 3 kohdan.
Tämän päivän jälkeen tapahtuvat jäsenten lukumäärän muutokset eivät vaikuta Euroopan tason poliittisten puolueiden tai Euroopan tason poliittisten säätiöiden osuuteen rahoituksesta. Tämä ei kuitenkaan vaikuta 17 artiklan 1 kohdassa säädettyyn vaatimukseen, jonka mukaan Euroopan tason poliittisen puolueen on oltava vähintään yhden jäsenensä edustamana Euroopan parlamentissa.
20 artikla
Lahjoitukset ja rahoitus
1. Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt saavat ottaa luonnollisilta tai oikeushenkilöiltä vastaan lahjoituksia enintään 18 000 euroa vuodessa lahjoittajaa kohti.
2. Kun Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt toimittavat vuotuisen tilinpäätöksensä 23 artiklan mukaisesti, niiden on samalla toimitettava myös luettelo kaikista lahjoittajista ja näiltä saaduista lahjoituksista ja ilmoitettava kunkin yksittäisen lahjoituksen luonne ja arvo. Tätä kohtaa sovelletaan myös Euroopan tason poliittisten puolueiden jäsenpuolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden jäsenjärjestöjen suorittamiin maksuihin.
Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden on ilmoitettava niiden luonnollisilta henkilöiltä saatujen lahjoitusten osalta, joiden arvo on yli 1 500 euroa ja enintään 3 000 euroa, ovatko lahjoittajat antaneet ennakolta kirjallisen suostumuksen lahjoituksen julkistamiseen 32 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti.
3. Lahjoituksista, joita Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ottavat vastaan Euroopan parlamentin vaaleja edeltävien kuuden kuukauden aikana, on ilmoitettava vastuuviranomaiselle kirjallisesti viikoittain ja 2 kohdan mukaisesti.
4. Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden vastaanottamista yksittäisistä lahjoituksista, joiden arvo on yli 12 000 euroa, on välittömästi ilmoitettava vastuuviranomaiselle kirjallisesti ja 2 kohdan mukaisesti.
5. Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt eivät saa ottaa vastaan mitään seuraavista:
a)
nimettömiä lahjoituksia tai maksuja;
b)
lahjoituksia Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien talousarvioista;
c)
lahjoituksia viranomaisilta, jäsenvaltiolta tai kolmannelta maalta tai liikeyrityksiltä, joihin nämä viranomaiset voivat suoraan tai välillisesti käyttää määräysvaltaa omistuksensa, rahoitusosuutensa tai yritystä koskevien sääntöjen perusteella; tai
d)
lahjoituksia kolmansiin maihin sijoittautuneilta yksityisiltä tahoilta tai kolmansien maiden yksityishenkilöiltä, joilla ei ole oikeutta äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa.
6. Jos lahjoitus ei ole tämän asetuksen perusteella sallittu, se on 30 päivän kuluessa siitä, kun Euroopan tason poliittinen puolue tai säätiö on vastaanottanut sen:
a)
palautettava lahjoittajalle tai tämän puolesta toimivalle henkilölle; tai
b)
jos lahjoitusta ei ole mahdollista palauttaa, siitä on ilmoitettava vastuuviranomaiselle ja Euroopan parlamentille. Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä vahvistaa määrän, joka voidaan ottaa vastaan, ja hyväksyy takaisinperinnän varainhoitoasetuksen 78 ja 79 artiklassa vahvistettujen säännösten mukaisesti. Varat otetaan Euroopan unionin yleisen talousarvion Euroopan parlamenttia koskevaan pääluokkaan yleisinä tuloina.
7. Euroopan tason poliittisen puolueen jäsenten suorittamat maksut ovat sallittuja. Näiden maksujen arvo saa olla enintään 40 prosenttia Euroopan tason poliittisen puolueen vuotuisesta talousarviosta.
8. Euroopan tason poliittisen säätiön jäsenten ja Euroopan tason poliittisen puolueen, jota lähellä se on, suorittamat maksut tällaiselle säätiölle ovat sallittuja. Näiden maksujen arvo saa olla enintään 40 prosenttia asianomaisen Euroopan tason poliittisen säätiön vuotuisesta talousarviosta eivätkä ne saa koostua varoista, jotka Euroopan tason poliittinen puolue on vastaanottanut Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tämän asetuksen mukaisesti.
Tätä koskeva näyttövelvollisuus on asianomaisella Euroopan tason poliittisella puolueella, jonka on selvästi osoitettava tilinpidossaan sitä lähellä olevan Euroopan tason poliittisen säätiön rahoittamiseen käytettyjen varojen alkuperä.
9. Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt voivat ottaa vastaan niiden jäseninä olevilta kansalaisilta maksuja, joiden arvo on enintään 18 000 euroa vuodessa jäsentä kohti, jos asianomainen jäsen suorittaa tällaisen maksun omasta puolestaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 ja 8 kohdan soveltamista.
Ensimmäisen alakohdan mukaista enimmäismäärää ei sovelleta, jos asianomainen jäsen on myös Euroopan parlamentin, kansallisen parlamentin tai alueparlamentin taikka alueneuvoston jäsen.
10. Kaikki suoritetut maksut, jotka eivät ole tämän asetuksen nojalla sallittuja, on palautettava 6 kohdan mukaisesti.
21 artikla
Vaalikampanjoiden rahoittaminen Euroopan parlamentin vaalien yhteydessä
1. Jollei toisesta alakohdasta muuta johdu, Euroopan tason poliittiset puolueet voivat käyttää niille Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai muista lähteistä myönnettyä rahoitusta rahoittaakseen Euroopan parlamentin vaaleihin liittyviä kampanjoita; niiden tai niiden jäsenten on osallistuttava näihin vaaleihin 3 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti.
Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla annetun säädöksen 8 artiklan mukaan (15) kaikkien poliittisten puolueiden, ehdokkaiden ja kolmansien osapuolten vaalikulujen rahoittamisesta ja mahdollisesta rajoittamisesta Euroopan parlamentin vaaleissa ja niiden osallistumisesta Euroopan parlamentin vaaleihin säädetään kunkin jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä.
2. Euroopan tason poliittisten puolueiden on vuotuisissa tilinpäätöksissään selkeästi yksilöitävä menot, jotka liittyvät 1 kohdassa tarkoitettuihin vaalikampanjoihin.
22 artikla
Rahoituksen käyttöä koskeva kielto
1. Sen estämättä, mitä 21 artiklan 1 kohdassa säädetään, Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai mistä hyvänsä muusta lähteestä myönnettävää Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitusta ei saa suoraan eikä välillisesti käyttää muiden poliittisten puolueiden tai ehdokkaiden eikä etenkään kansallisten puolueiden tai ehdokkaiden rahoitukseen. Näihin kansallisiin poliittisiin puolueisiin ja ehdokkaisiin sovelletaan edelleen kansallisia sääntöjä.
2. Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai muista lähteistä myönnettävää Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitusta ei saa käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin niiden 2 artiklan 4 kohdassa lueteltujen tehtävien suorittamiseen ja kattamaan menoja, jotka liittyvät suoraan niiden perussäännössä 5 artiklan mukaisesti asetettujen tavoitteiden toteuttamiseen. Rahoitusta ei erityisesti saa käyttää suoraan eikä välillisesti vaalien, poliittisten puolueiden tai ehdokkaiden tai muiden säätiöiden rahoittamiseen.
3. Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai mistä hyvänsä muusta lähteestä myönnettävää Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitusta ei saa käyttää kansanäänestyskampanjoiden rahoitukseen.
V LUKU
VALVONTA JA SEURAAMUKSET
23 artikla
Kirjanpito-, raportointi- ja tilintarkastusvelvoitteet
1. Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on toimitettava viimeistään kuuden kuukauden kuluttua varainhoitovuoden päättymisestä vastuuviranomaiselle seuraavat asiakirjat ja niiden jäljennös Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjälle ja niiden kotipaikkajäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle yhteyspisteelle:
a)
vuotuinen tilinpäätöksensä ja siihen liittyvät huomautukset, jotka kattavat niiden tulot ja menot sekä varat ja vastuut varainhoitovuoden alussa ja lopussa, siinä jäsenvaltiossa sovellettavan lainsäädännön mukaisesti, jossa puolueella tai säätiöllä on kotipaikka, ja vuotuinen tilinpäätöksensä kansainvälisten tilinpäätösstandardien perusteella, sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (16) 2 artiklassa;
b)
vuotuista tilinpäätöstä koskeva ulkopuolisen tilintarkastajan lausunto, joka kattaa sekä kyseisen tilinpäätöksen luotettavuuden että tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden ja jonka on laatinut riippumaton elin tai asiantuntija; ja
c)
luettelo lahjoittajista ja maksujen suorittajista ja näiltä saaduista lahjoituksista tai maksuista, jotka on ilmoitettu 20 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti.
2. Jos Euroopan tason poliittiset puolueet vastaavat menojen toteuttamisesta yhdessä kansallisten poliittisten puolueiden kanssa tai Euroopan tason poliittiset säätiöt yhdessä kansallisten poliittisten säätiöiden tai muiden järjestöjen kanssa, Euroopan tason poliittisille puolueille tai Euroopan tason poliittisille säätiöille suoraan tai näiden kolmansien osapuolten kautta aiheutuneista menoista on esitettävä tositteet 1 kohdassa tarkoitettujen vuotuisten tilinpäätösten yhteydessä.
3. Euroopan parlamentti valitsee, valtuuttaa ja kustantaa 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut riippumattomat elimet tai asiantuntijat. Niillä on oltava asianmukaiset valtuudet suorittaa tilintarkastuksia siinä jäsenvaltiossa sovellettavan lainsäädännön mukaisesti, jossa niiden kotipaikka on tai jonne ne ovat sijoittautuneet.
4. Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on toimitettava kaikki riippumattomien elinten tai asiantuntijoiden pyytämät tiedot näiden suorittamaa tilintarkastusta varten.
5. Riippumattomien elinten tai asiantuntijoiden on ilmoitettava vastuuviranomaiselle ja Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjälle epäillystä laittomasta toiminnasta, petoksesta tai korruptiosta, joka saattaa vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Vastuuviranomainen ja Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittavat asiasta asianomaisille kansallisille yhteyspisteille.
24 artikla
Valvontaa koskevat yleiset säännöt
1. Vastuuviranomainen, Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä ja toimivaltaiset jäsenvaltiot valvovat yhteistyössä Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden noudattamista.
2. Vastuuviranomainen valvoo Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden noudattamista, erityisesti 3 artiklan, 4 artiklan 1 kohdan a, b ja d-f alakohdan, 5 artiklan 1 kohdan a-e ja g alakohdan, 9 artiklan 5 ja 6 kohdan sekä 20, 21 ja 22 artiklan osalta.
Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä valvoo Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden tämän asetuksen mukaisesti myönnettävään unionin rahoitukseen liittyvien velvoitteiden noudattamista varainhoitoasetuksen mukaisesti. Valvontaa harjoittaessaan Euroopan parlamentti toteuttaa tarvittavat toimenpiteet unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavien petosten estämisen ja torjunnan alalla.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu vastuuviranomaisen ja Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän harjoittama valvonta ei saa ulottua 14 artiklassa tarkoitetusta sovellettavasta kansallisesta lainsäädännöstä johtuvien Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden velvoitteiden noudattamiseen.
4. Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on toimitettava kaikki vastuuviranomaisen, Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän, tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tai jäsenvaltioiden pyytämät tiedot, jotka ovat tarpeen sen valvonnan harjoittamiseksi, josta nämä ovat vastuussa tämän asetuksen mukaisesti.
Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on toimitettava pyynnöstä ja 20 artiklan noudattamisen valvontaa varten vastuuviranomaiselle tiedot yksittäisten jäsenten suorittamista maksuista ja näiden jäsenten henkilöllisyydestä. Lisäksi vastuuviranomainen voi tarvittaessa vaatia Euroopan tason poliittisia puolueita toimittamaan allekirjoitetut vakuutukset jäseniltä, jotka ovat vaaleilla valittuja luottamushenkilöitä, jotta voidaan valvoa 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyn edellytyksen täyttymistä.
25 artikla
Unionin rahoituksen toteuttaminen ja valvonta
1. Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitukseen tarkoitetuista määrärahoista päätetään vuotuisen talousarviomenettelyn yhteydessä, ja ne toteutetaan tämän asetuksen ja varainhoitoasetuksen mukaisesti.
Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä vahvistaa rahoitusta ja avustuksia koskevat säännöt ja edellytykset rahoituksen suorittamispyynnöissä ja ehdotuspyynnöissä.
2. Euroopan unionin yleisestä talousarviosta saatua rahoitusta ja sen käyttöä valvotaan varainhoitoasetuksen mukaisesti.
Valvontaan kuuluu myös ulkopuolisen ja riippumattoman tilintarkastajan antama vuosittainen tilintarkastuslausunto, josta säädetään 23 artiklan 1 kohdassa.
3. Tilintarkastustuomioistuin käyttää tarkastusvaltuuksiaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti.
4. Tämän asetuksen nojalla myönnettävää rahoitusta saavien Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on annettava tilintarkastustuomioistuimelle kaikki sen pyytämät asiakirjat ja tiedot, jotka ovat tarpeen sen tehtävän täyttämiseksi.
5. Rahoitusosuutta ja avustusta koskevassa päätöksessä tai sopimuksessa on erikseen määrättävä, että Euroopan parlamentti ja tilintarkastustuomioistuin suorittavat tarkastuksen sekä asiakirjojen perusteella että paikan päällä sellaisessa Euroopan tason poliittisessa puolueessa, joka on saanut rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta, tai Euroopan tason poliittisessa säätiössä, joka on saanut avustuksen Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.
6. Tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä tai Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän valtuuttama muu ulkopuolinen elin voi suorittaa tarvittavat tarkastukset ja todentamiset paikan päällä, jotta voidaan todeta menojen laillisuus sekä rahoitusosuutta ja avustusta koskevan päätöksen tai sopimuksen täytäntöönpanon asianmukaisuus sekä Euroopan tason poliittisten säätiöiden osalta työohjelman tai toiminnan täytäntöönpanon asianmukaisuus. Asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön on toimitettava kaikki tämän tehtävän suorittamiseksi tarvittavat asiakirjat tai tiedot.
7. OLAF voi suorittaa tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat selvitykset ja tarkastukset, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (17) ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (18) vahvistettuja säännöksiä ja menettelyjä noudattaen, jotta voidaan määrittää, liittyykö viraston rahoittamaan avustukseen tai sopimukseen petosta, korruptiota tai muuta laitonta toimintaa, joka vaikuttaa unionin taloudellisiin etuihin. Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä voi sen tarkastusten tulosten perusteella päättää tarvittaessa rahoituksen ja avustusten takaisinperimisestä.
26 artikla
Tekninen tuki
Tekninen tuki, jota Euroopan parlamentti antaa Euroopan tason poliittisille puolueille, perustuu tasapuolisen kohtelun periaatteeseen. Se myönnetään vähintään yhtä edullisin edellytyksin kuin muille sellaisille ulkopuolisille järjestöille ja yhdistyksille, joille on mahdollista myöntää samanlaista tukea, ja se toimitetaan laskua ja maksua vastaan.
27 artikla
Seuraamukset
1. Vastuuviranomainen päättää Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön poistamisesta rekisteristä 16 artiklan mukaisesti missä tahansa seuraavista tilanteista määrättynä seuraamuksena:
a)
jos asianomaisen poliittisen puolueen tai säätiön on lainvoimaisella tuomiolla todettu syyllistyneen varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan laittomaan toimintaan;
b)
jos 10 artiklan 2-5 kohdassa säädettyjä menettelyjä noudattaen on todettu, että se ei enää täytä yhtä tai useampaa 3 artiklan 1 kohdan a, c ja e alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdassa säädettyä edellytystä; tai
c)
jos kansallisen lainsäädännön mukaisten velvoitteiden vakavan laiminlyönnin perusteella esitetty, jäsenvaltion tekemä rekisteristä poistamista koskeva pyyntö täyttää 16 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyt vaatimukset.
2. Vastuuviranomainen määrää taloudellisia seuraamuksia seuraavissa tilanteissa:
a)
rikkomukset, joita ei voida ilmaista määrällisesti:
i)
jos 9 artiklan 5 ja 6 kohdan vaatimuksia ei noudateta;
ii)
jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei täytä tekemiään sitoumuksia eikä toimi 4 artiklan 1 kohdan a, b ja d-f alakohdan sekä 5 artiklan 1 kohdan a, b, d ja e alakohdan mukaisesti toimittamiensa tietojen mukaisesti;
iii)
jos luetteloa lahjoittajista ja näiden tekemistä lahjoituksista ei toimiteta 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai lahjoituksista ei ilmoiteta 20 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti;
iv)
jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on laiminlyönyt 23 artiklan 1 kohdassa tai 24 artiklan 4 kohdassa säädetyt velvoitteet;
v)
jos Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön on lainvoimaisella tuomiolla todettu syyllistyneen varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan laittomaan toimintaan;
vi)
jos asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on milloin tahansa tarkoituksellisesti jättänyt toimittamatta tietoja tai toimittanut virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja tai jos elimet, jotka on tässä asetuksessa valtuutettu suorittamaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävää rahoitusta saavien edunsaajien tilintarkastuksia tai muita tarkastuksia, havaitsevat vuotuisissa tilinpäätöksissä epätarkkuuksia, joita pidetään asetuksen (EY) N:o 1606/2002 2 artiklassa määriteltyjen kansainvälisten tilintarkastusstandardien mukaisesti olennaisten erien esittämättä jättämisenä tai virheellisenä esittämisenä.
b)
rikkomukset, jotka voidaan ilmaista määrällisesti:
i)
jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on ottanut vastaan lahjoituksia ja maksuja, jotka eivät ole 20 artiklan 1 tai 5 kohdan nojalla sallittuja, paitsi jos 20 artiklan 6 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät;
ii)
jos 21 ja 22 artiklassa säädettyjä vaatimuksia ei ole noudatettu.
3. Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä voi sulkea Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön unionin tulevan rahoituksen ulkopuolelle enintään viideksi vuodeksi tai, jos rikkomus uusitaan viiden vuoden kuluessa, enintään kymmeneksi vuodeksi, jos sen on todettu syyllistyneen johonkin 2 kohdan a alakohdan v ja vi alakohdassa lueteltuun rikkomukseen. Tämä ei rajoita varainhoitoasetuksen 204 n artiklassa säädettyjä Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän valtuuksia.
4. Edellä olevan 2 ja 3 kohdan soveltamiseksi Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai säätiölle määrätään seuraavat taloudelliset seuraamukset:
a)
kun on kyse rikkomuksista, joita ei voida ilmaista määrällisesti, kiinteä prosenttiosuus asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön vuotuisesta talousarviosta:
-
5 prosenttia; tai
-
7,5 prosenttia, jos on kyse rinnakkaisista rikkomuksista; tai
-
20 prosenttia, jos on kyse toistuvasta rikkomuksesta; tai
-
kolmasosa edellä mainituista prosenttiosuuksista, jos asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on vapaaehtoisesti ilmoittanut rikkomuksesta, ennen kuin vastuuviranomainen on aloittanut tutkinnan virallisesti, myös kun on kyse rinnakkaisesta rikkomuksesta tai toistuvasta rikkomuksesta, ja asianomainen puolue tai säätiö on toteuttanut asianmukaiset korjaavat toimenpiteet;
-
50 prosenttia asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön edellisen vuoden talousarviosta, jos sen on lainvoimaisella tuomiolla todettu syyllistyneen varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan laittomaan toimintaan;
b)
kun on kyse rikkomuksista, jotka voidaan ilmaista määrällisesti, kiinteä prosenttiosuus sääntöjenvastaisesti saaduista määristä tai määristä, joista ei ole ilmoitettu, seuraavan asteikon mukaisesti niin, että enimmäismäärä on 10 prosenttia asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen puolueen säätiön vuotuisesta talousarviosta:
-
100 prosenttia sääntöjenvastaisesti saaduista määristä tai määristä, joista ei ole ilmoitettu, jos nämä määrät ovat enintään 50 000 euroa; tai
-
150 prosenttia sääntöjenvastaisesti saaduista määristä tai määristä, joista ei ole ilmoitettu, jos nämä määrät ovat yli 50 000 euroa mutta enintään 100 000 euroa; tai
-
200 prosenttia sääntöjenvastaisesti saaduista määristä tai määristä, joista ei ole ilmoitettu, jos nämä määrät ovat yli 100 000 euroa mutta enintään 150 000 euroa; tai
-
250 prosenttia sääntöjenvastaisesti saaduista määristä tai määristä, joista ei ole ilmoitettu, jos nämä määrät ovat yli 150 000 euroa mutta enintään 200 000 euroa; tai
-
300 prosenttia sääntöjenvastaisesti saaduista määristä tai määristä, joista ei ole ilmoitettu, jos nämä määrät ovat yli 200 000 euroa; tai
-
kolmasosa edellä mainituista prosenttiosuuksista, jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on vapaaehtoisesti ilmoittanut rikkomuksesta, ennen kuin vastuuviranomainen ja/tai Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä on aloittanut tutkinnan virallisesti, ja asianomainen puolue tai säätiö on toteuttanut asianmukaiset korjaavat toimenpiteet.
Edellä esitettyjä prosenttisuuksia sovellettaessa kutakin lahjoitusta tai maksua tarkastellaan erikseen.
5. Aina kun Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on syyllistynyt tämän asetuksen rinnakkaisiin rikkomuksiin, määrätään vain vakavimpaan rikkomuksen johdosta säädetty seuraamus, jollei 4 kohdan a alakohdassa ole toisin säädetty.
6. Tässä asetuksessa säädettyihin seuraamuksiin sovelletaan viiden vuoden vanhentumisaikaa siitä päivästä, jona asianomainen rikkomus tehty, tai, jos on kyse jatkuvista tai toistuvista rikkomuksista, siitä päivästä, jona asianomainen rikkomus on päättynyt.
28 artikla
Vastuuviranomaisen, Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän sekä jäsenvaltioiden yhteistyö
1. Vastuuviranomainen, Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä sekä jäsenvaltiot jakavat keskenään tietoja kansallisten yhteyspisteiden kautta ja tiedottavat säännöllisesti toisilleen asioista, jotka liittyvät rahoitusta koskeviin säännöksiin, valvontaan ja seuraamuksiin.
2. Ne sopivat myös tietojen vaihtoa koskevista käytännön järjestelyistä, luottamuksellisten tietojen tai todisteiden luovuttamista ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä koskevat säännöt mukaan luettuina.
3. Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa vastuuviranomaiselle havainnoista, jotka saattavat johtaa seuraamusten määräämiseen 27 artiklan 2-4 kohdan nojalla, jotta vastuuviranomainen voi toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet.
4. Vastuuviranomainen ilmoittaa Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjälle päätöksestä, jonka se on tehnyt seuraamusten osalta, jotta tämä voi päättää niiden asianmukaisista seuraamuksista varainhoitoasetuksen nojalla.
29 artikla
Korjaavat toimenpiteet ja hyvän hallinnon periaatteet
1. Ennen kuin tehdään lopullinen päätös 27 artiklassa tarkoitetuista seuraamuksista, vastuuviranomainen tai Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä antaa asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle tilaisuuden toteuttaa vaaditut toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi kohtuullisessa ajassa, joka on tavallisesti enintään kuukausi. Vastuuviranomainen tai Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä antaa mahdollisuuden korjata kirjoitus- tai laskuvirheet, toimittaa tarvittaessa täydentäviä asiakirjoja tai lisätietoja tai korjata muita vähäisiä virheitä.
2. Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei ole toteuttanut korjaavia toimenpiteitä 1 kohdassa tarkoitetussa määräajassa, päätetään 27 artiklassa tarkoitetuista asianmukaisista seuraamuksista.
3. Edellä olevaa 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta 3 artiklan 1 kohdan b-d alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädettyihin edellytyksiin.
30 artikla
Takaisinperintä
1. Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön rekisteristä poistamista koskevan vastuuviranomaisen päätöksen perusteella Euroopan parlamentin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä peruuttaa tai päättää unionin rahoitusta koskevan voimassa olevan päätöksen tai sopimuksen voimassaolon, 16 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja 3 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdassa säädettyjä tapauksia lukuun ottamatta. Hän perii myös takaisin unionin rahoituksen, aiemmilta vuosilta käyttämättä jääneet varat mukaan lukien.
2. Euroopan tason poliittinen puolue tai säätiö, jolle on määrätty seuraamus jonkin 27 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan a alakohdan v ja vi alakohdassa luetellun rikkomuksen vuoksi, ei tämän johdosta enää täytä 18 artiklan 2 kohdassa asetettuja vaatimuksia. Tämän seurauksena Euroopan parlamentin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä päättää tämän asetuksen perusteella myönnetystä unionin rahoituksesta muodostuvaa rahoitusosuutta tai avustusta koskevan sopimuksen tai päätöksen voimassaolon ja perii takaisin rahoitusosuutta tai avustusta koskevan sopimuksen tai päätöksen nojalla aiheettomasti maksetut määrät, aiemmilta vuosilta käyttämättä jääneet varat mukaan lukien.
Tällaisen päättämisen yhteydessä Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä rajoittaa Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle suorittamansa maksut siihen päivään asti tosiasiallisesti aiheutuneisiin tukikelpoisiin menoihin, jona päättämistä koskeva päätös tulee voimaan.
Tätä kohtaa sovelletaan myös 16 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja 3 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdassa tarkoitettuihin tapauksiin.
VI LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
31 artikla
Kansalaisille tiedottaminen
Jollei 21 ja 22 artiklasta ja Euroopan tason poliittisten puolueiden perussäännöistä ja sisäisistä menettelyistä muuta johdu, Euroopan tason poliittiset puolueet voivat Euroopan parlamentin vaalien yhteydessä toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet tiedottaakseen unionin kansalaisille kansallisten poliittisten puolueiden ja ehdokkaiden sekä asianomaisten Euroopan tason poliittisten puolueiden välisistä yhteyksistä.
32 artikla
Avoimuus
1. Euroopan parlamentti julkistaa tulojen ja menojen hyväksyjänsä tai vastuuviranomaisen vastuulla tätä varten perustettavalla verkkosivustolla seuraavat tiedot:
a)
kaikkien rekisteröityjen Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden nimet ja perussäännöt sekä niiden rekisteröintihakemusten mukana 8 artiklan mukaisesti toimitetut asiakirjat, viimeistään neljän viikon kuluttua siitä, kun vastuuviranomainen on tehnyt päätöksensä, ja tämän jälkeen 9 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti vastuuviranomaiselle ilmoitetut muutokset;
b)
luettelon hylätyistä hakemuksista sekä näiden rekisteröintihakemuksen mukana 8 artiklan mukaisesti toimitetut asiakirjat, sekä hylkäämisperusteet, viimeistään neljän viikon kuluttua siitä, kun vastuuviranomainen on tehnyt päätöksensä;
c)
vuosikertomuksen, jossa on taulukko kullekin Euroopan tason poliittiselle puolueelle ja Euroopan tason poliittiselle säätiölle maksetuista määristä kutakin sellaista varainhoitovuotta kohti, jona ne ovat saaneet Euroopan unionin yleisestä talousarviosta maksettavan rahoitusosuuden tai avustuksen;
d)
edellä 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vuotuiset tilinpäätökset ja ulkopuolisen tilintarkastajan lausunnot sekä Euroopan tason poliittisten säätiöiden osalta työohjelmien tai toiminnan täytäntöönpanoa koskevat loppukertomukset;
e)
lahjoittajien nimet ja näiden tekemät lahjoitukset, joista Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ovat ilmoittaneet 20 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti, lukuun ottamatta luonnollisten henkilöiden tekemiä lahjoituksia, joiden arvo on enintään 1 500 euroa vuodessa lahjoittajaa kohti ja jotka ilmoitetaan ”vähäisinä lahjoituksina”. Luonnollisten henkilöiden tekemiä lahjoituksia, joiden vuotuinen arvo on yli 1 500 euroa ja enintään 3 000 euroa, ei julkisteta ilman lahjoittajan ennakolta antamaa kirjallista suostumusta niiden julkistamiseen. Jos ennakkosuostumusta ei ole annettu, lahjoitukset ilmoitetaan ”vähäisinä lahjoituksina”. Vähäisten lahjoitusten kokonaismäärä ja lahjoittajien määrä kalenterivuotta kohti on myös julkistettava;
f)
edellä 20 artiklan 7 ja 8 kohdassa tarkoitetut maksut, joista Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ovat ilmoittaneet 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mukaan lukien maksut suorittaneiden jäsenpuolueiden tai -järjestöjen nimet;
g)
vastuuviranomaisen 27 kohdan mukaisesti tekemien lopullisten päätösten yksityiskohdat ja perustelut, sekä tarvittaessa riippumattomista henkilöistä muodostuvan komitean 10 ja 11 artiklan mukaisesti antamat lausunnot, asetuksen (EY) N:o 45/2001 asianmukaisesti huomioon ottaen;
h)
Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän 27 artiklan mukaisesti tekemän lopullisen päätöksen yksityiskohdat ja perustelut;
i)
kuvaus Euroopan poliittisille puolueille annetusta teknisestä tuesta;
j)
jäljempänä 38 artiklassa tarkoitettu Euroopan parlamentin arviointikertomus tämän asetuksen soveltamisesta ja rahoitetuista toimista.
2. Euroopan parlamentti julkistaa Euroopan tason poliittisen puolueen jäseninä olevista oikeushenkilöistä luettelon, sellaisena kuin se on liitettynä puolueen perussääntöön 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja päivitettynä 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti, sekä yksittäisten jäsenten kokonaismäärän.
3. Henkilötietoja ei julkisteta 1 kohdassa tarkoitetulla verkkosivustolla, ellei niitä julkisteta 1 kohdan a, e tai g alakohdan mukaisesti.
4. Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt toimittavat potentiaalisille jäsenille ja lahjoittajille, julkisesti saatavilla olevassa tietosuojaselosteessa, direktiivin 95/46/EY 10 artiklassa vaaditut tiedot ja ilmoittavat näille siitä, että Euroopan parlamentti, vastuuviranomainen, OLAF, tilintarkastustuomioistuin, jäsenvaltiot tai näiden valtuuttamat ulkopuoliset elimet tai asiantuntijat käsittelevät heidän henkilötietojaan tilintarkastusta ja valvontaa varten ja että heidän henkilötietonsa julkistetaan 1 kohdassa tarkoitetulla verkkosivustolla tässä artiklassa säädettyjen ehtojen mukaisesti. Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä sisällyttää nämä tiedot myös tämän asetuksen 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin rahoituksen suorittamispyyntöihin tai ehdotuspyyntöihin asetuksen (EY) N:o 45/2001 11 artiklan mukaisesti.
33 artikla
Henkilötietojen suoja
1. Vastuuviranomainen, Euroopan parlamentti ja 11 artiklan nojalla perustettu riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuva komitea noudattavat tämän asetuksen perusteella toteutettavassa henkilötietojen käsittelyn yhteydessä asetusta (EY) N:o 45/2001. Niitä pidetään henkilötietojen käsittelyn yhteydessä mainitun asetuksen 2 artiklan d alakohdassa tarkoitettuina rekisterinpitäjinä.
2. Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden sekä niiden rahoitukseen liittyviä näkökohtia 24 artiklan mukaisesti valvovien jäsenvaltioiden ja tilintarkastuksen suorittamista varten 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti valtuutettujen riippumattomien elinten tai asiantuntijoiden on noudatettava tämän asetuksen perusteella suoritettavassa henkilötietojen käsittelyssä direktiiviä 95/46/EY ja sen nojalla annettuja kansallisia säännöksiä. Niitä pidetään henkilötietojen käsittelyn yhteydessä mainitun direktiivin 2 artiklan d alakohdassa tarkoitettuina rekisterinpitäjinä.
3. Vastuuviranomainen, Euroopan parlamentti ja 11 artiklan nojalla perustettu riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuva komitea varmistavat, että niiden tämän asetuksen nojalla keräämiä henkilötietoja ei käytetä muihin tarkoituksiin kuin varmistamaan Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoituksen laillisuus, säännönmukaisuus ja avoimuus sekä Euroopan tason poliittisten puolueiden jäsenyys. Ne poistavat kaikki tähän tarkoitukseen kerätyt henkilötiedot viimeistään 24 kuukauden kuluttua siitä, kun niistä on julkistettu tarvittavat osat 32 artiklan mukaisesti.
4. Jäsenvaltiot ja tilintarkastusten suorittamista varten valtuutetut riippumattomat elimet tai asiantuntijat saavat käyttää vastaanottamiaan henkilötietoja ainoastaan Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoituksen valvontaa varten. Niiden on poistettava nämä henkilötiedot sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti sen jälkeen, kun ne on siirretty 28 artiklan mukaisesti.
5. Henkilötietoja voidaan säilyttää yli 3 kohdassa vahvistetun tai 4 kohdassa tarkoitetussa sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä säädetyn määräajan, jos tällainen säilyttäminen on tarpeen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen puolueen säätiön rahoitukseen tai Euroopan tason poliittisen puolueen jäsenyyteen liittyvien oikeudellisten tai hallinnollisten menettelyjen vuoksi. Kaikki tällaiset henkilötiedot on poistettava viimeistään viikon kuluttua siitä, kun tällainen menettely on lopetettu lopullisen päätöksen antamisella tai sen jälkeen kun tilintarkastukset, muutoksenhaut, riita-asiain käsittelyt tai vaateet on käsitelty loppuun.
6. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen rekisterinpitäjien on toteutettava tarpeelliset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta, vahingossa tapahtuvalta häviämiseltä, muuttamiselta, luvattomalta luovuttamiselta tai tietojen antamiselta, erityisesti jos tällaisten tietojen käsittelyyn liittyy tietojen siirtämistä verkossa, sekä kaikelta muulta laittomalta käsittelyltä.
7. Euroopan tietosuojavaltuutetun tehtävänä on seurata ja varmistaa, että vastuuviranomainen, Euroopan parlamentti ja 11 artiklan nojalla perustettu riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuva komitea kunnioittavat ja suojelevat luonnollisten henkilöiden perusoikeuksia ja -vapauksia tämän asetuksen perusteella tapahtuvan henkilötietojen käsittelyn yhteydessä. Jos rekisteröity katsoo, että hänen oikeuttaan henkilötietojen suojaan on loukattu vastuuviranomaisen, Euroopan parlamentin tai komitean suorittaman, hänen henkilötietojaan koskevan käsittelyn seurauksena, hän voi tehdä kantelun Euroopan tietosuojavaltuutetulle, sanotun rajoittamatta muiden oikeussuojakeinojen käyttöä.
8. Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt, jäsenvaltiot ja tilintarkastuksen suorittamista varten tämän asetuksen mukaisesti valtuutetut riippumattomat elimet ja asiantuntijat ovat vastuussa tämän asetuksen perusteella suoritettavan henkilötietojen käsittelyn yhteydessä aiheuttamistaan vahingoista sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän asetuksen, direktiivin 95/46/EY tai niiden nojalla annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen ja erityisesti, jos henkilötietoja käytetään laittomasti, sovelletaan tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia.
34 artikla
Oikeus tulla kuulluksi
Ennen kuin vastuuviranomainen tai Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä tekee päätöksen, jolla voi olla haitallisia vaikutuksia Euroopan tason poliittisen puolueen, Euroopan tason poliittisen säätiön tai 8 artiklassa tarkoitetun hakijan oikeuksiin, se kuulee asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen, Euroopan tason poliittisen säätiön tai hakijan edustajia. Vastuuviranomainen tai Euroopan parlamentti esittää asianmukaiset perustelut päätökselleen.
35 artikla
Muutoksenhakuoikeus
Tämän asetuksen nojalla annettujen päätösten perusteella voidaan aloittaa tuomioistuinmenettely Euroopan unionin tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti.
36 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle 24 päivästä marraskuuta 2014 viiden vuoden ajaksi 7 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä 7 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
37 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
38 artikla
Arviointi
Euroopan parlamentti julkaisee kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta ja rahoitetuista toimista vastuuviranomaista kuultuaan viimeistään vuoden 2018 puolivälissä. Kertomuksessa voidaan tarvittaessa esittää perussääntöä ja rahoitusta koskevaan järjestelmään tehtäviä muutoksia.
Komissio esittää ennen vuoden 2018 päättymistä tämän asetuksen soveltamisesta kertomuksen, johon sisältyy tarvittaessa tämän asetuksen muuttamista koskeva lainsäädäntöehdotus.
39 artikla
Tehokas soveltaminen
Jäsenvaltioiden on ryhdyttävä kaikkiin asianmukaisiin toimenpiteisiin tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi.
40 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY) N:o 2004/2003 tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen. Asetusta sovelletaan kuitenkin edelleen toimiin ja sitoumuksiin, jotka liittyvät Euroopan tasolla toimivien poliittisten puolueiden ja säätiöiden rahoittamiseen varainhoitovuosina 2014, 2015, 2016 ja 2017.
41 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Komissio antaa 7 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut delegoidut säädökset viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2015.
Tätä asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2017. Edellä 6 artiklassa tarkoitettu vastuuviranomainen perustetaan kuitenkin viimeistään 1 päivänä syyskuuta 2016. Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt, jotka rekisteröidään 1 päivän tammikuuta 2017 jälkeen, voivat hakea tämän asetuksen mukaista rahoitusta vasta varainhoitovuonna 2018 tai sen jälkeen alkavaa toimintaa varten.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 22 päivänä lokakuuta 2014.