PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1269/2012
ze dne 21. prosince 2012,
kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících mimo jiné z Ruska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v sazbě 24,1 % uloženého na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ruska, se zbytkovou celní sazbou 35,8 % na dovoz od všech ostatních společností z Ruska. Konečné antidumpingové clo pro skupinu, která je předmětem tohoto přezkumného šetření, OAO TMK (dále jen „skupina TMK“ nebo „žadatel“), složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works, bylo uloženo v sazbě 35,8 %, což odpovídá zbytkové celní sazbě.
(2)
Nařízením (ES) č. 812/2008 (3) Rada po zahájení prozatímního přezkumu, o které požádala skupina TMK podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, (dále jen „přezkumné šetření“) změnila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pro skupinu TMK na 27,2 %.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (4) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“) zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny.
(4)
Opatřeními platnými v současné době jsou proto opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012. Na skupinu TMK složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works se vztahuje antidumpingové clo v sazbě 27,2 %.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(5)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (5) Komise dne 14. října 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(6)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané skupinou TMK. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost předložit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala žadateli dotazník, na který odpověděl v dané lhůtě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkarino), TMK Europe GmbH (Kolín nad Rýnem), TMK Italia s.r.l. (Lecco) a TMK Global S.A. (Ženeva) byly provedeny inspekce.
1.4 Období přezkumného šetření
(10)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je tentýž jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (6), pocházející z Ruska, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „bezešvé trubky a duté profily“).
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný v Rusku a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ruska a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.1.1 Běžná hodnota
(13)
Prodej na domácím trhu se uskutečňoval prostřednictvím společností ve spojení, ZAO TMK Trade House a TMK Warehouse, které bezešvé trubky a duté profily následně dále prodávaly nezávislým odběratelům v Rusku.
(14)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce posuzováno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u všech vyvážejících výrobců reprezentativní.
(15)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(16)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně posuzováno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(19)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk.
(20)
Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, bylo přezkoumáno, zda ceny plynu placené vyvážejícími výrobci přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(21)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu nasvědčují všechny dostupné údaje tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a jsou výrazně nižší než tržní ceny zemního plynu na neregulovaných trzích. Vzhledem k tomu, že náklady na plyn nebyly podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení v záznamech vyvážejících výrobců přiměřeně zohledněny, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Jelikož nebyly k dispozici žádné dostatečně reprezentativní nezkreslené ceny plynu týkající se ruského domácího trhu, bylo uznáno za vhodné, aby se při úpravě vycházelo v souladu s čl. 2 odst. 5 z informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), upravené s přihlédnutím k místním distribučním nákladům. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do Unie, která je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(22)
Po zveřejnění konečných závěrů skupina TMK tvrdila, že úprava na základě ceny plynu byla v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a s bodem 2.2.1.1 antidumpingové dohody WTO. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená skupinou TMK tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. Jelikož v záznamech vyvážejících výrobců nebyly přiměřeně zohledněny náklady na zemní plyn, jak stanoví čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Tvrzení skupiny TMK se považuje za nepodložené a jelikož pro ně neexistují žádné důkazy, bylo zamítnuto.
3.1.2 Vývozní cena
(23)
Je třeba poznamenat, že určitý objem vývozu dotčeného výrobku nebyl skupinou TMK uveden, protože se domnívala, že tyto ocelové trubky a duté profily nespadají do oblasti působnosti šetření. Během inspekcí na místě byly útvarům Komise předloženy vzorky ve formě příčných průřezů výrobku, který údajně nespadá do definice výrobku, před jeho dalším zpracováním a po něm, nelze je však považovat za přesvědčivý důkaz.
(24)
Po přezkoumání této otázky byl učiněn závěr, že tyto ocelové trubky a duté profily do definice výrobku spadají. Při výpočtu dumpingu bylo proto přihlédnuto k odpovídajícím vývozním transakcím.
(25)
Během slyšení, které proběhlo dne 9. listopadu 2012 a jemuž předsedal úředník pro slyšení, skupina TMK tvrdila, že by chtěla řešit zejména problém celního zařazení, který byl zmíněn při zveřejnění konečných závěrů a jehož důsledkem bylo podle ní zvýšení jejího dumpingového rozpětí asi o 13-14 %. Skupina TMK vyjádřila překvapení nad skutečností, že tyto výrobky jsou považovány za výrobky spadající do oblasti působnosti šetření, a zopakovala, že tento objem vývozu nebyl uveden z toho důvodu, že tyto výrobky jsou „polotovary“ („blanks“, rovněž nazývané „duté prvky“), a nikoli trubky, a proto podle ní nespadají do definice výrobku. Dále uvedla, že ve skutečnosti tuto záležitost řešily útvary Komise během inspekce na místě jen velmi zběžně. V tomto ohledu je třeba uvést, že samotná skupina TMK v jednom svém podání ze dne 31. srpna 2012 uvedla, že „otázka týkající se toho, zda by ‚duté prvky‘ kódu KN 7304 59 10 měly být zařazeny do oblasti působnosti tohoto šetření, či nikoli, byla během šetření důkladně projednávána“. Ve skutečnosti měly Evropský svaz pro ocelové trubky („ESTA“) i skupina TMK několikrát příležitost vyjádřit k této otázce své připomínky. Kromě toho je třeba uvést, že útvary Komise požádaly dovozce, kteří jsou ve spojení s TMK, aby vyplnili přílohu dotazníku, a získané informace během inspekce na místě ověřily, aby shromáždily veškeré příslušné informace. Tvrzení, že tuto otázku řešily útvary Komise během šetření jen velmi „zběžně“ a že tyto výrobky byly považovány za výrobky spadající do definice výrobku, bylo nesprávné, a proto bylo odmítnuto.
(26)
Skupina TMK kromě toho uvedla, že zahrnutí tohoto objemu vývozu bylo protiprávní a neodůvodněné, jelikož útvary Komise neprokázaly, že tyto trubky nebyly „neopracované“, a že závěry ve smyslu, že tyto „polotovary“ jsou „meziprodukty“ (nebo částečně opracovanými produkty), jsou neopodstatněné.
(27)
Zaprvé je třeba připomenout, že výrobky spadající do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10 jsou „trouby, trubky a duté profily“, bezešvé, ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli, „neopracované, rovné a s rovnoměrnou tloušťkou stěny, výhradně pro výrobu trub a trubek o jiném průřezu a tloušťce stěny“. Vysvětlivka k podpoložkám 7304 39 10 a 7304 59 10 uvádí, že zahrnují „ocelové bezešvé trubky vyrobené zpravidla protažením a válcováním za tepla nebo protažením a tažením za tepla; jsou zpravidla nazývány polotovar (‚blanks‘). Jsou určeny k dalšímu přepracování na trubky jiného tvaru a jiné tloušťky stěny s přesnějšími rozměrovými tolerancemi. Předkládají se s hrubě odstřiženými konci a s odstraněnými otřepy, ale jinak jsou nedokončené. Jejich vnější i vnitřní povrch je hrubý a nejsou na nich odstraněny okuje. Nejsou naolejovány, pozinkovány ani barveny“. Po zvážení argumentů předložených ze strany skupiny TMK a ESTA se dospělo k názoru, že na základě různých dokumentů shromážděných během inspekcí na místě (objednávek odběratele a specifikací, smluv mezi společnostmi, faktur vystavených dovozci ve spojení, popisu normy ISO 9809-1) jsou tyto trubky skutečně „meziprodukty“ v tom smyslu, že musí odpovídat určitým požadavkům a specifikacím, jako je „vysoká kvalita trubek válcovaných za tepla pro válce, typu oceli 34CrMo4 podle UNI EN 10083-1 a DIN 1629 ‚žíhané za surova‘ a ‚ohlazené na koncích‘ a rozměrů specifikovaných v objednávce“. Kromě toho i další požadavky, které jsou uvedeny v objednávce odběratele a specifikacích, jako je „ultrazvukové zkoušení za účelem odhalení přípustných závad, kontroly tloušťky, ovalizace a rovnosti“, dokládají další zpracování těchto trubek, což není případ tzv. polotovarů („blanks“).
(28)
Skupina TMK tvrdila, že vlastnosti „žíhané za surova“ a „ohlazené na koncích“ se nevyskytují mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN ani ve znění vysvětlivky za účelem určení toho, zda je trubka „neopracovaná“. V této souvislosti je třeba uvést, že znění položek a příslušných vysvětlivek neobsahují vždy vyčerpávající seznam všech vlastností dotčeného výrobku. Zařazení výrobků, jako jsou dotčené výrobky, které sdílejí vlastnosti různých druhů zboží, závisí na nejdůležitějších vlastnostech dováženého zboží. I když tedy tyto vlastnosti nejsou mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN a ve znění vysvětlivky, zůstávají přesto skutečnostmi, které mají význam pro posouzení toho, zda určité typy výrobků lze považovat za „neopracované“, či nikoli, a tedy zda spadají do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10.
(29)
Skupina TMK rovněž tvrdila, že tyto trubky nebyly žíhané, jelikož nebyly tepelně opracovány, jak bylo uvedeno v certifikátech o továrních zkouškách. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v kupních specifikacích odběratele jsou uvedeny rozporné informace, jelikož je v nich zmíněno tepelné opracování tohoto výrobku. Odkaz na tyto kupní specifikace je učiněn v jiných dokumentech, jako je prohlášení výrobce vydané skupinou TMK a specifikace ke smlouvám podepsaným skupinou TMK a jeho odběratelem, který není ve spojení.
(30)
Dále bylo uvedeno, že ve výše zmíněných smlouvách mezi společnostmi, které poskytla skupina TMK během inspekcí na místě, byly tyto výrobky původně zařazeny pod jiný kód KN (na nějž se vztahují opatření) a jejich zařazení bylo poté změněno na kód KN, na nějž se opatření nevztahují (i během období šetření), i když na základě dostupných informací nedošlo k žádným změnám v objednávce odběratele ani ve specifikacích výrobku. Skupina TMK tvrdila, že tato změna kódu KN nebyla relevantní, jelikož podle platných pravidel celního zařazení hrají roli objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie. Objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie jsou sice významným hlediskem, ale skupina TMK nepopírá, že zařadila tyto typy výrobků jako výrobky, na něž se vztahují opatření, předtím, než uvedené zařazení změnila, aniž by došlo k jakékoli změně ve specifikacích výrobků. Tato skutečnost se považuje za jednu ze skutečností, na jejichž základě se dospělo k závěru, že dotčené typy výrobků spadají do oblasti působnosti šetření.
(31)
Rovněž bylo uvedeno, že specifikace objednávky odběratele, který není ve spojení, jasně odkazovaly na „meziprodukty“, a nikoli na polotovary („blanks“) nebo „duté prvky“. Pokud jde o tento bod, tvrdila skupina TMK, že pro účely celního zařazení je zcela bezpředmětné, jakým způsobem výrobek popisuje kupující. V reakci na to je třeba uvést, že popis výrobku kupujícím má svůj význam v tom smyslu, že kupující si je v době objednávky zjevně vědom požadavků na výrobek. Tvrdit tedy, že popis kupujícího je „zcela bezpředmětný“, je pochybné.
(32)
Závěrem je třeba říci, že bezešvé ocelové trubky jako meziprodukty vyrobené tepelným zpracováním koupené pro účely výroby válců musí splňovat velmi podrobné technické požadavky a požadavky na kvalitu a rozměry. Tyto vlastnosti zjevně nejsou v souladu s pojmem „neopracovaný“, jak je uveden ve vysvětlivce ke kódům KN 7304 39 10 a 7304 59 10, a proto bylo nutné připomínky skupiny TMK, pokud jde o údajný nesprávný výklad pojmu „neopracovaný“ Komisí, odmítnout.
(33)
V rozporu s některými předchozími tvrzeními skupina TMK rovněž argumentovala, že tyto výrobky prodávané odběrateli, který není ve spojení, nejsou určeny výhradně pro totéž použití, tj. pro výrobu válců, ale je možné je rovněž přepracovat na tzv. přesné trubky („precision pipes“). Skupina tvrdila, že odběratel, který není ve spojení, nejprve přepracuje polotovary na trubky válcované za studena (neboli „precision pipes“), které poté zpracuje na tlakové lahve na plyn. Je třeba uvést, že toto tvrzení je v rozporu s tím, co skupina TMK tvrdila během předchozích podání, i s tím, co bylo zjištěno v dokumentech shromážděných během inspekcí na místě. Nehledě k výše zmíněným skutečnostem je třeba uvést, že toto dodatečné tvrzení je nové, bylo předloženo v pozdní fázi a nebylo podloženo důkazy. Kromě toho předložila tato skupina důkazy, které údajně prokazují, že odběratel, který není ve spojení, prodával rovněž tzv. „precision pipes“. Kromě toho, že tyto důkazy byly předloženy ve velmi pozdní fázi šetření, bylo rovněž uvedeno, že se týkaly období dlouho po skončení období přezkumného šetření a dokumenty se týkaly možných prodejů jakýchkoli typů (nebo průřezů) výrobků válcovaných za studena (trubek). Tyto argumenty byly proto odmítnuty.
(34)
Většina vývozu dotčeného výrobku ze strany vyvážejících výrobců do Unie byla určena nezávislým odběratelům v Unii, a to prostřednictvím dvou obchodních společností ve spojení, tj. TMK Europe GmbH se sídlem v Německu a TMK Italia s.r.l. se sídlem v Itálii. Vývozní cena u výše uvedeného vývozu byla stanovena na základě vývozních cen, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné, podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. za použití cen při dalším prodeji, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné společnosti ve spojení prvním nezávislým kupujícím v Unii během období přezkumného šetření, upravených tak, aby byly zohledněny všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a zisky.
(35)
Určitá omezená množství byla vyvezena přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena pro tato množství byla stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(36)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na balení, přepravu, poskytnutí úvěru a antidumpingová cla.
(37)
Skupina TMK požádala, aby bylo přihlédnuto k některým vlastnostem týkajícím se třídy oceli, typu řezání závitů a povrchové úpravy ocelových trubek a dutých profilů v zájmu zajištění spravedlivého srovnání ocelových trubek a dutých profilů prodávaných na domácím trhu a na vývoz.
(38)
Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (ESTA) prohlásil, že jakákoli žádost o změnu definice výrobku nebo metodiky použité v původním šetření nebo v následném přezkumu je v rozporu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení a nemělo by se k ní přihlížet.
(39)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že tato žádost skupiny TMK nemá vliv na definici výrobku, ale spíše umožňuje určit další vlastnosti, které zajišťují spravedlivé srovnání ocelových trubek a dutých profilů, které sdílejí stejné vlastnosti. Dále bylo zjištěno, že tyto další vlastnosti ovlivňují ceny a srovnatelnost cen.
(40)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že žádost je opodstatněná, a k výše uvedeným vlastnostem tedy bylo přihlédnuto.
(41)
Skupina TMK tvrdila, že v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení by nemělo být clo zaplacené za transakce DDP („delivered duty paid“, „s dodáním, clo placeno“) odečteno za účelem výpočtu vývozní ceny. Tvrdí, že ve srovnání s posledním úplným dvanáctiměsíčním obdobím před uložením antidumpingového cla na vývoz ocelových trubek a dutých profilů společnosti TMK do Unie (1. července 2005-30. června 2006 nebo „referenční období“) bylo toto clo řádně zohledněno v cenách účtovaných v období přezkumného šetření a v pozdějších kupních cenách v Unii.
(42)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že ceny DDP účtované prvním nezávislým odběratelům nezahrnovaly ani náklady, natož antidumpingové clo, tj. tyto transakce byly celkově ztrátové. Dále je třeba uvést, že i když se ceny podobných výrobků po skončení referenčního období zvýšily přibližně o 30 %, ceny surovin, které představují v průměru více než 50 % nákladů na výrobu, se v tomtéž období zvýšily o více než 70 %. Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o tom, že clo je řádně zohledněno v účtovaných cenách.
(43)
Rovněž je třeba poznamenat, že i kdyby byla přijata skutečnost, že clo je zohledněno v pozdějších kupních cenách (quod non), čl. 11 odst. 10 základního nařízení požaduje, aby clo bylo zohledněno v cenách dalšího prodeje i v pozdějších kupních cenách.
(44)
Po zveřejnění konečných zjištění skupina TMK nadále vznášela námitky proti odečtení cla z vývozních cen a dále tvrdila, že provedená úprava na základě nákladů na plyn způsobila ztráty, které byly podle jejího názoru jistě nižšího rozsahu, aniž však poskytla jakékoli další důkazy. Skupina TMK stále zastávala názor, že skutečnost, že vývozní ceny ze závodu by měly být vyšší než výrobní náklady, je z právního hlediska nesprávná, a zopakovala, že má být posuzováno pouze kritérium, zda bylo zaplacené antidumpingové clo řádně zohledněno v ceně dalšího prodeje účtované odběrateli, kteří nejsou ve spojení, kteří zboží nakoupili na základě DDP („s dodáním clo placeno“). Jelikož však ceny DDP účtované prvním odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nepokrývaly ani náklady, natož antidumpingové clo, dokonce i bez úpravy o náklady na plyn, a jelikož cena surovin, která představuje více než 50 % nákladů na výrobu, se v témže období zvýšila o více než 70 %, jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, má se za to, že skupina TMK neposkytla nezvratné důkazy, které by prokázaly, že clo bylo řádně zohledněno v účtovaných cenách nebo v pozdějších kupních cenách.
(45)
Na základě výše uvedeného bylo proto třeba toto tvrzení zamítnout.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(46)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z vyvážejících výrobců. Pro skupinu TMK je stanoveno jedno společné dumpingové rozpětí výpočtem jako jediný vážený průměr sazby dumpingu pro vyvážející výrobce v rámci skupiny TMK.
(47)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činilo 29,6 %. Po zveřejnění konečných zjištění poukázala skupina TMK na některé administrativní chyby ve výpočtu dumpingu v případě dvou jejích výrobních subjektů. Tyto administrativní chyby byly opraveny a bylo zjištěno, že vážené průměrné dumpingové rozpětí pro skupinu TMK činí 28,7 %, a nikoli 29,6 %.
(48)
Je třeba poznamenat, že toto dumpingové rozpětí je navzdory důkazům prima facie poskytnutým v žádosti o přezkum vyšší než clo v současnosti platné pro dovoz skupiny TMK. Toto zvýšení je důsledkem několika faktorů: za prvé, důkazy předložené v žádosti o přezkum se vztahovaly pouze na určité transakce jednoho ze tří vyvážejících výrobců. Bylo zjištěno, že některé z těchto transakcí se netýkají dotčeného výrobku. Za druhé, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění, některé vývozní transakce týkající se dotčeného výrobku nebyly v průběhu šetření skupinou uvedeny. Kromě toho bylo tvrzení skupiny, pokud jde o clo jako náklad (viz 41. až 45. bod odůvodnění), zamítnuto. Kombinace těchto skutečností s jinými skutečnostmi ověřenými v průběhu šetření vedla ke zvýšení dumpingového rozpětí.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(49)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(50)
Skupina TMK ve své žádosti o přezkum uvedla, že došlo ke změně okolností trvalé povahy, jelikož byly provedeny významné změny vnitřní struktury této skupiny a její výrobní zařízení bylo zásadně zdokonaleno, což mělo přímý dopad na strukturu jejích nákladů.
(51)
Šetření odhalilo, že skupina TMK skutečně provedla významné investice, díky nimž se zvýšila účinnost a kapacita. Avšak vzhledem ke zvýšení cen surovin a vývoji skladby výrobků směrem k většímu množství výrobků s přidanou hodnotou nelze prokázat pokles výrobních nákladů. Bylo zjištěno, že zdokonalení uvedená v 50. bodě odůvodnění jsou strukturální povahy a pravděpodobně se v blízké budoucnosti nezmění.
(52)
Kromě toho bylo přihlédnuto i k vývoji vývozních cen do zemí mimi Unii v průběhu období přezkumného šetření a do Unie po skončení období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že ceny u vývozu totožných výrobků do zemí mimo Unii byly srovnatelné s cenami u prodeje na vývoz do Unie za totéž období. Pokud jde o období po skončení období přezkumného šetření, bylo zjištěno, že se tento vývoz uskutečňoval za mírně vyšší ceny než v období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem cen na mezinárodní úrovni. Neexistuje proto žádný náznak toho, že by vývozní ceny v dohledné budoucnosti výrazně kolísaly.
5. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(53)
S ohledem na výsledky tohoto šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku skupiny TMK na 28,7 %. Změněné antidumpingové clo by mělo být uloženo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, jelikož je nižší než rozpětí újmy stanovené v původním šetření.
(54)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě má být doporučena změna prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společností OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1269/2012,
annettu 21 päivänä joulukuuta 2012,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa muun muassa Venäjältä peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa koskevan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 585/2012 muuttamisesta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 3, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti tutkimuksen jälkeen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, asetuksella (EY) N:o 954/2006 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa. Toimenpiteinä olivat arvoon perustuva 24,1 prosentin polkumyyntitulli, jota sovellettiin tietyiltä nimeltä mainituilta Venäjällä toimivilta vientiä harjoittavilta tuottajilta peräisin olevaan tuontiin, sekä kaikilta muilta Venäjällä toimivilta yrityksiltä peräisin olevaan tuontiin sovellettava 35,8 prosentin jäännöstulli. Tämän tarkastelua koskevan tutkimuksen kohteena olevalle ryhmälle OAO TMK, jäljempänä ’TMK Group’ tai ’pyynnön esittäjä’, joka koostuu yrityksistä OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works, asetettu lopullinen polkumyyntitulli oli 35,8 prosenttia, eli jäännöstulli.
(2)
Sen jälkeen, kun TMK Groupin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla pyytämä välivaiheen tarkastelu oli pantu vireille, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimus’, neuvosto muutti tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin 27,2 prosentiksi TMK Groupin osalta asetuksella (EY) N:o 812/2008 (3).
(3)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua koskeva tutkimus’, jälkeen neuvosto piti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 585/2012 (4) voimassa toimenpiteet, jotka oli otettu käyttöön Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontia koskevalla asetuksella (EY) N:o 954/2006.
(4)
Tämän mukaisesti nykyisin voimassa olevat toimenpiteet ovat ne, jotka on otettu käyttöön täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 585/2012. TMK Groupiin, joka koostuu yrityksistä OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works, sovelletaan 27,2 prosentin polkumyyntitullia.
1.2 Osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepano
(5)
Komissio ilmoitti 14 päivänä lokakuuta 2011Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’ (5), perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla vireille pantavasta osittaisesta välivaiheen tarkastelusta, joka koskee Venäjältä peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä.
(6)
Tarkastelu, joka rajoittuu polkumyynnin tutkimiseen, pantiin vireille TMK Groupin esittämän perustellun pyynnön johdosta. Pyynnön esittäjä esitti pyynnössä alustavaa näyttöä siitä, että nykyisen tasoisten toimenpiteiden soveltaminen ei ole enää tarpeen vahingollisen polkumyynnin vastapainoksi.
1.3 Asianomaiset osapuolet
(7)
Komissio ilmoitti virallisesti osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, viejämaan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(8)
Saadakseen tutkimuksensa kannalta tarpeelliset tiedot komissio lähetti kyselylomakkeen pyynnön esittäjälle, joka vastasi asetetussa määräajassa.
(9)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, jotka se katsoi polkumyynnin tason määrittämisen kannalta tarpeellisiksi. Komissio teki tarkastuskäyntejä pyynnön esittäjän ja siihen etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden ZAO TMK Trade House (Moskova), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkaryno), TMK Europe GmbH (Köln), TMK Italia s.r.l. (Lecco) ja TMK Global SA (Geneve) toimitiloihin.
1.4 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
(10)
Polkumyynnin tasoa koskenut tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(11)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin täytäntöönpanoasetuksessa (EU) No 585/2012, jolla otettiin käyttöön nykyisin voimassa olevat toimenpiteet, määritelty tuote, eli Venäjältä peräisin olevat raudasta tai teräksestä valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset saumattomat putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) mukaisen kaavan ja kemiallisen analyysin (6) mukaan enintään 0,86, ja jotka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ”saumattomat rauta- ja teräsputket”.
2.2 Samankaltainen tuote
(12)
Alkuperäisen tutkimuksen sekä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua koskevan tutkimuksen tapaan tässä tutkimuksessa vahvistettiin, että Venäjällä tuotetulla ja unioniin vietävällä tuotteella, Venäjän kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella sekä unionin tuottajien unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Sen vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
3.1.1 Normaaliarvo
(13)
Myynti kotimarkkinoilla tapahtui etuyhteydessä olevien yritysten ZAO TMK Trade House ja TMK Warehouse kautta, jotka jälleenmyivät saumattomia rauta- ja teräsputkia riippumattomille asiakkaille Venäjällä.
(14)
Ensin tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna sen unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään eli edustiko asianomaisen myynnin kokonaismäärä vähintään viittä prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. Tarkastelussa todettiin, että kotimarkkinamyynti oli kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien osalta edustavaa.
(15)
Lisäksi tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävän edustavaa vientiä harjoittavien tuottajien myymän samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin osalta. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos pyynnön esittäjän kyseisen tuotelajin kokonaismyynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vähintään viisi prosenttia kyseisen tuottajan unioniin viemän vertailukelpoisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä.
(16)
Sen jälkeen tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, voitiinko kunkin tuotelajin, jota oli myyty edustavia määriä, kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin viedyn tuotelajin osalta, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa.
(17)
Niille tuotelajeille, joiden kohdalla yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden myynnistä ylitti kustannukset ja joiden painotettu keskimääräinen myyntihinta oli sama tai suurempi kuin yksikkökohtainen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin tuotelajeittain kyseisen lajin koko myynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.
(18)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen myyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(19)
Muiden kuin edustavien tuotelajien (eli niiden, joiden kotimarkkinamyynti oli alle viisi prosenttia vientimyynnistä unioniin tai joita ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla) osalta normaaliarvo laskettiin käyttäen perustana tuotelajikohtaisia valmistuskustannuksia, joihin lisättiin tietty summa myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa varten. Jos kotimarkkinamyyntiä esiintyi, tarkasteltavana olevien tuotelajien osalta käytettiin liiketoimien voittoa tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla tuotelajia kohti. Jos kotimarkkinamyyntiä ei ollut, käytettiin keskimääräistä voittoa.
(20)
Valmistus- ja etenkin energiakustannusten osalta tutkittiin, vastasivatko vientiä harjoittavien tuottajien maksamat kaasun hinnat kohtuullisessa määrin kaasun tuotanto- ja jakelukustannuksia.
(21)
Havaittiin, että vientiä harjoittavien tuottajien kaasusta maksama kotimarkkinahinta oli noin kolmannes Venäjältä viedyn maakaasun hinnasta. Tässä suhteessa kaikki saatavilla olevat tiedot osoittavat, että kaasun hinnat Venäjän kotimarkkinoilla ovat säänneltyjä hintoja, jotka ovat selvästi sääntelemättömillä maakaasumarkkinoilla maksettuja markkinahintoja alemmat. Koska kaasun kustannuksia ei ollut merkitty kohtuullisessa määrin vientiä harjoittavien tuottajien kirjanpitoon perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti, niitä oli oikaistava. Koska riittävän edustavia, vääristymättömiä kaasun kotimarkkinahintoja ei ollut Venäjän osalta saatavilla, katsottiin aiheelliseksi tehdä oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti muilta edustavilta markkinoilta saatujen tietojen perusteella. Oikaistu hinta perustui Saksan ja Tšekin rajalla (Waidhaus) vietäväksi myydyn venäläisen maakaasun keskihintaan oikaistuna paikallisilla jakelukustannuksilla. Waidhaus on tärkein venäläisen kaasun myyntikanava EU:hun, joka on venäläisen kaasun suurin markkina-alue ja jossa hinnat heijastavat kohtuullisen hyvin kustannuksia, joten sitä voidaan pitää perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuna edustavana markkina-alueena.
(22)
Komission ilmoituksen jälkeen TMK Group väitti, että kaasun hinnan oikaisu oli perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan ja WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 2.2.1.1 kohdan vastainen. Kuten johdanto-osan 21 kappaleessa mainitaan, TMK Groupin kaasusta maksaman kotimarkkinahinnan havaittiin olevan noin kolmannes Venäjältä viedyn maakaasun hinnasta. Koska kaasun kustannuksia ei ollut merkitty kohtuullisessa määrin vientiä harjoittavien tuottajien kirjanpitoon perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti, niitä oli oikaistava. TMK Groupin esittämä väite katsottiin perusteettomaksi, ja todisteiden puuttuessa se hylättiin.
3.1.2 Vientihinta
(23)
On huomattava, että TMK Group ei ollut ilmoittanut joitain tarkasteltavana olevan tuotteen vientimääriä, koska se katsoi, että kyseiset saumattomat rauta- ja teräsputket eivät kuuluneet tutkimuksen alaan. Komission yksiköille näytettiin paikan päällä tehtyjen tarkastuskäyntien aikana poikkileikkauksen muodossa näytteitä tuotteesta, jonka väitettiin jäävän tuotteen määritelmän ulkopuolelle ennen ja jälkeen jatkojalostuksen, mutta tätä ei kuitenkaan voida pitää ratkaisevana todisteena.
(24)
Kun asia oli tutkittu, katsottiin, että kyseiset saumattomat rauta- ja teräsputket sisältyvät tuotteen määritelmään. Sen vuoksi vastaavat vientitapahtumat otettiin huomioon polkumyyntilaskelmassa.
(25)
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan johdolla 9 päivänä marraskuuta 2012 pidetyssä kuulemisessa TMK Group totesi, että se halusi käsitellä pääasiassa luokittelukysymystä, joka oli tuotu esiin ilmoitusasiakirjassa ja joka sen mielestä aiheutti yritysryhmän polkumyyntimarginaalin kohoamisen noin 13-14 prosentista. TMK Group ilmaisi jonkin verran hämmästyneisyyttä sen seikan suhteen, että näiden tuotteiden katsottiin kuuluvan tutkimuksen soveltamisalaan, ja toisti uudelleen, että näitä vietyjä määriä ei ollut ilmoitettu sillä perusteella, että nämä tuotteet olivat ”aihioita” tai ”onttoja tuotteita” (”blanks” tai ”hollows”) eivätkä putkia, ja ne eivät sen mielestä sen vuoksi sisältyneet tuotteen määritelmään. Se totesi lisäksi, että komission yksiköt olivat käsitelleet tätä asiaa hyvin suppeasti tarkastuskäynnin aikana. Tässä suhteessa on huomattava, että TMK Group itse ilmoitti yhdessä kannanotossaan, joka on päivätty 31 päivänä elokuuta 2012, että ”kysymystä siitä, olisiko CN-koodiin 7304 59 10 kuuluvat ’ontot tuotteet’ sisällytettävä tutkimuksen soveltamisalaan, on käsitelty laajasti tutkimuksen aikana”. Itse asiassa sekä European Steel Tube Associationilla, jäljempänä ’ESTA’, että TMK Groupilla on ollut runsaasti mahdollisuuksia kommentoida tätä kysymystä useissa tilaisuuksissa. Lisäksi on huomattava, että komission yksiköt pyysivät TMK:n etuyhteydessä olevia tuojia täyttämään kyselylomakkeen liitteen ja tarkastivat saadut tiedot paikan päällä tehdyn tarkastuskäynnin aikana kaikkien asiaa koskevien tietojen keräämiseksi. Väite siitä, että komission yksiköt käsittelivät tätä asiaa ”suppeasti” tutkimuksen aikana ja että näiden tuotteiden oli katsottu olevan osa tuotteen määritelmää, oli virheellinen ja hylättiin sen vuoksi.
(26)
TMK Group totesi lisäksi, että näiden vientimäärien huomioon ottaminen oli laitonta ja perusteetonta, koska komission yksiköt eivät osoittaneet, että kyseiset putket eivät olleet ”valmistamattomia”, ja että päätelmät, joiden mukaan nämä ”aihiot” olivat ”välituotteita” (tai osittain valmistettuja) tuotteita, olivat perusteettomia.
(27)
Ensinnäkin on muistutettava, että CN-koodeihin 7304 39 10 ja 7304 59 10 kuuluvat tuotteet ovat ”putkia ja profiiliputkia”, saumattomia, rautaa (muuta kuin valurautaa) tai terästä, ja niiden kuvaus on seuraava: ”valmistamattomat, suorat ja seinämiltään tasapaksuiset, ainoastaan sellaisten putkien valmistukseen tarkoitetut, joilla on erilainen poikkileikkaus ja eri seinämän paksuus”. Alanimikkeitä 7304 39 10 ja 7304 59 10 koskevassa selittävässä huomautuksessa todetaan, että niihin kuuluvat ”mm. saumattomat teräsputket, jotka yleensä valmistetaan lävistämällä ja kuumavalssaamalla tai lävistämällä ja kuumavetämällä. Niitä nimitetään tavallisesti ’aihioiksi’ tai ’emäputkiksi’. Ne on tarkoitettu muutettavaksi putkiksi, joilla on erilainen muoto ja eri seinämäpaksuus sekä pienemmät mittatoleranssit. Nämä putket esitetään tullattaviksi päät katkaistuina ja purseet poistettuina mutta muuten viimeistelemättöminä. Niillä on karkeat ulko- ja sisäpinnat, joista ei ole poistettu hehkutushilsettä. Putkia ei ole öljytty, sinkitty eikä maalattu.” TMK Groupin ja ESTA:n esittämien perustelujen tarkastelun jälkeen katsotaan, että niiden lukuisten asiakirjojen perusteella, jotka kerättiin paikan päällä tehtyjen tarkastuskäyntien aikana (asiakkaan tilauslomake ja spesifikaatiot, yritysten väliset sopimukset, etuyhteydessä olevien tuojien tekemät laskut, standardin ISO 9809-1 kuvaus), nämä putket ovat todellakin ”välituotteita” siinä merkityksessä, että niiden on vastattava tiettyjä vaatimuksia ja spesifikaatioita kuten ”ensiluokkaisesta teräslajin 34CrMo4 SS-teräksestä valmistetut kuumamuokatut sylinteriputket, joihin sovelletaan standardeja UNI EN 10083-1 ja DIN 1629, karkeaksi hehkutettu (’annealed coarse’) ja sileäpäinen (’smooth at ends’), tilauslomakkeessa täsmennettyjen mittojen mukaisesti.” Lisäksi muut vaatimukset, jotka on lueteltu asiakkaan tilauslomakkeessa ja spesifikaatioissa, kuten ”ultraäänitarkastus, jonka kohteena ovat korjattavissa olevat viat, paksuuden mittaaminen, soikiomaisuus ja suoruus”, viittaavat myös näiden putkien jatkojalostukseen, mistä ei ole kyse niin kutsuttujen ”aihioiden” kohdalla.
(28)
TMK Group väitti, että ominaisuudet ”karkeaksi hehkutettu” ja ”sileäpäinen” eivät sisälly niihin kriteereihin, jotka on lueteltu asianomaisten CN-koodien ja selittävän huomautuksen tekstissä sen määrittämiseksi, onko putki ”valmistamaton”. Tässä suhteessa on huomattava, että nimiketekstit ja asianomaiset selittävät huomautukset eivät aina sisällä tyhjentävää luetteloa kaikista kyseiseen kohtaan kuuluvien tuotteiden ominaisuuksista. Kun on kyse esimerkiksi nyt käsiteltävänä olevan kaltaisista tuotteista, joiden ominaisuudet liittyvät erilaisiin tuotteisiin, luokittelu riippuu kyseisten tuontituotteiden tärkeimmistä ominaisuuksista. Sen vuoksi nämä ominaisuudet - vaikka todetaankin, että ne eivät sisälly asianomaisissa CN-koodeissa ja selittävässä huomautuksessa lueteltuihin kriteereihin - ovat kuitenkin tärkeitä osatekijöitä arvioitaessa sitä, voidaanko tuotelajeja pitää ”valmistamattomina” ja siten CN-koodeihin 7304 39 10 ja 7304 59 10 kuuluvina.
(29)
TMK Group väitti lisäksi, että kyseiset putket eivät ole hehkutettuja, koska niitä ei ole kuumakäsitelty niin kuin valssaamotodistuksissa ilmoitetaan. Tältä osin on todettava, että asiakkaan hankintaspesifikaatiot sisältävät ristiriitaista tietoa, koska niissä mainitaan tuotteen kuumakäsittely. Näihin hankintaspesifikaatioihin viitataan muissa asiakirjoissa, kuten TMK Groupin antamassa valmistajan vakuutuksessa ja TMK Groupin ja sen etuyhteydettömän asiakkaan allekirjoittamien sopimusten spesifikaatiossa.
(30)
Lisäksi todettiin, että edellä mainituissa yritysten välisissä sopimuksissa, jotka TMK Group esitti paikan päällä tehdyn tarkastuksen aikana, nämä tuotteet oli alun perin luokiteltu eri CN-koodiin (joka on toimenpiteiden kohteena), ja ne muutettiin CN-koodiin, joka ei ole toimenpiteiden kohteena (myös tutkimusajanjaksolla), vaikka saatavilla olevien tietojen perusteella mitään muutoksia ei tehty asiakkaan tilauslomakkeeseen ja tuotteen spesifikaatioihin. TMK Group väitti, että tämä muutos CN-koodissa oli merkityksetön, koska se, millä on merkitystä sovellettavien tulliluokittelusääntöjen kannalta, ovat tavaroiden objektiiviset ominaisuudet sinä ajankohtana, kun ne tuodaan EU:hun. Vaikka tavaroiden objektiiviset ominaisuudet sinä ajankohtana, kun ne tuodaan EU:hun, ovat tärkeä seikka, TMK Group ei kiellä sitä, että se luokitteli tuotelajit kuulumaan toimenpiteiden piiriin, ennen kuin se muutti kyseistä luokitusta ilman, että tuotteen spesifikaatiossa tapahtui muutoksia. Tätä pidetään yhtenä seikkana, joka johtaa siihen päätelmään, että asianomaiset tuotelajit kuuluvat tämän tutkimuksen soveltamisalaan.
(31)
Lisäksi on huomattava, että etuyhteydettömän asiakkaan hankintaspesifikaatiossa viitattiin selvästi tuotteisiin, jotka ovat ”välituotteita” eikä ”aihioita” tai ”onttoja tuotteita”. Tämän kohdan osalta TMK väitti, että tulliluokittelun kannalta on täysin merkityksetöntä, miten ostaja on kuvannut tuotteen. Vastauksena tähän on todettava, että ostajan esittämällä tuotteen kuvauksella on jonkin verran merkitystä siinä mielessä, että ostaja on tietenkin tietoinen tuotetta koskevista vaatimuksista tilausajankohtana. Sen vuoksi on kyseenalaista sanoa, että ostajan kuvaus on ”täysin merkityksetön”.
(32)
Päätelmänä on, että kuumakäsittelyllä tuotettujen välituotteiden eli saumattomien teräsputkien, jotka on ostettu tällaisten sylinterien tuotantoa varten, on vastattava hyvin yksityiskohtaisia teknisiä/laadullisia/mittavaatimuksia. Nämä ominaisuudet eivät selvästikään vastaa merkitystä ”valmistamaton”, joka mainitaan CN-koodien 7304 39 10 ja 7304 59 10 selittävissä huomautuksissa, ja sen vuoksi TMK Groupin esittämät huomautukset komission väitetysti väärästä termin ”valmistamaton” tulkinnasta oli hylättävä.
(33)
Vastoin useita edellä mainittuja toteamuksia TMK Group väitti myös, etteivät nämä etuyhteydettömälle asiakkaalle myydyt tuotteet olleet yksinomaan tarkoitettuja samaan sovellukseen eli sylinterien tuotantoon, vaan ne voitiin myös muuntaa niin kutsutuiksi ”tarkkuusputkiksi”. TMK Group totesi, että etuyhteydetön asiakas muuntaa ensin aihiot kylmävalssatuiksi putkiksi (tai tarkkuusputkiksi), jotka sen jälkeen jalostetaan kaasusäiliöiksi. On huomattava, että tämä seikka ei ole pelkästään ristiriidassa sen kanssa, mitä TMK Group totesi aiemmissa kannanotoissaan ja mitä havaittiin tarkastuskäyntien aikana kerätyissä asiakirjoissa. Riippumatta edellä esitetystä on huomattava, että tämä lisäväite oli uusi, se esitettiin myöhäisessä vaiheessa, eikä sen tueksi esitetty näyttöä. Lisäksi TMK Group toimitti näyttöä, joka väitteen mukaan osoitti, että myös etuyhteydetön asiakas myi tarkkuusputkia. Samalla kun todetaan, että tämä näyttö toimitettiin hyvin myöhäisessä vaiheessa tutkimusta, on myös todettava, että näyttö liittyi ajanjaksoon kauan tutkimusajanjakson jälkeen ja että asiakirjat liittyivät kylmävalssattujen tuotteiden (putkien) minkä tahansa lajien (tai profiilien) mahdolliseen myyntiin. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.
(34)
Valtaosa vientiä harjoittavien tuottajien harjoittamasta tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä unioniin tapahtui riippumattomille asiakkaille unionissa kahden etuyhteydessä olevan kauppayhtiön kautta, jotka ovat Saksaan sijoittautunut TMK Europe GmbH ja Italiaan sijoittautunut TMK Italia s.r.l. Edellä mainitussa vientimyynnissä vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella eli käyttämällä jälleenmyyntihintoja, jotka ensimmäinen riippumaton ostaja unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti maksoi tai jotka sen oli maksettava etuyhteydessä olevalle yritykselle ja jotka oli oikaistu tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten ja voittomarginaalin huomioon ottamiseksi.
(35)
Joitain rajallisia määriä vietiin suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa. Näiden määrien vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
3.1.3 Vertailu
(36)
Kyseisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän perusteella oikaisuja tehtiin pakkauskustannusten, kuljetuskustannusten, luottokustannusten ja polkumyyntitullien suhteen.
(37)
TMK Group pyysi, että huomioon otettaisiin saumattomien rauta- ja teräsputkien tietyt ominaisuudet, jotka koskivat teräslaatua, kierteityksen tyyppiä ja pinnoitetta, jotta varmistettaisiin tasapuolinen vertailu kotimarkkinoille ja vientiin myytyjen saumattomien rauta- ja teräsputkien välillä.
(38)
Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union, jäljempänä ’ESTA’, väitti, että mikä tahansa pyyntö muuttaa alkuperäisessä tutkimuksessa tai myöhemmässä tarkastelussa käytettyä tuotteen määritelmää tai menetelmää oli perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan vastainen, ja olisi jätettävä huomiotta.
(39)
Tässä suhteessa tutkimus osoitti, että TMK Groupin esittämä pyyntö ei vaikuttanut tuotteen määritelmään, vaan ennemminkin antoi mahdollisuuden havaita lisäominaisuuksia, joilla varmistetaan tasapuolinen vertailu ominaisuuksiltaan samanlaisten saumattomien rauta- ja teräsputkien välillä. Lisäksi todettiin, että nämä lisäominaisuudet vaikuttivat hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen.
(40)
Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että pyyntö oli perusteltu, ja sen vuoksi edellä mainitut ominaisuudet otettiin huomioon.
(41)
TMK Group väitti, että perusasetuksen 11 artiklan 10 kohdan mukaisesti tulleja, jotka maksettiin DDP-tapahtumista (”toimitettuna tullattuna”), ei pitäisi vähentää vientihinnan muodostamiseksi. Se väitti, että verrattuna viimeiseen täyteen 12 kuukauden jaksoon ennen polkumyyntitullien ottamista käyttöön TMK:n saumattomien rauta- ja teräsputkien viennissä unioniin (1 päivästä heinäkuuta 200530 päivään kesäkuuta 2006, tai jäljempänä ’viiteajanjakso’), tulli siirrettiin asianmukaisesti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla veloitettuihin hintoihin ja myöhempiin myyntihintoihin unionissa.
(42)
Tässä suhteessa havaittiin, että ensimmäisiltä etuyhteydettömiltä asiakkailta veloitetut DDP-hinnat eivät kattaneet kustannuksia saatikka polkumyyntitulleja; nämä liiketoimet olivat siis kokonaisuudessaan tappiollisia. Lisäksi on todettava, että vaikka samankaltaisten tuotteiden hinnat kohosivat noin 30 prosenttia viiteajanjakson jälkeen, raaka-aineiden hinta, jonka osuus valmistuskustannuksista on keskimäärin yli 50 prosenttia, kohosi yli 70 prosenttia samalla jaksolla. Edellä esitetyn perusteella katsotaan, ettei toimitettu ratkaisevaa näyttöä, joka osoittaisi, että tulli on asianmukaisesti siirretty veloitettuihin hintoihin.
(43)
Lisäksi on huomattava, että vaikka hyväksyttäisiinkin se, että tulli on siirretty asianmukaisesti myöhempiin myyntihintoihin (mitä se ei ole), perusasetuksen 11 artiklan 10 kohdassa edellytetään, että tulli siirretään asianmukaisesti sekä jälleenmyyntihintoihin että myöhempiin myyntihintoihin.
(44)
Komission ilmoituksen jälkeen TMK Group vastusti edelleen tullien vähentämistä vientihinnoista ja väitti vielä, että tehdyn kaasukustannuksia koskevan oikaisun tuloksena oli tappioita, jotka sen näkemyksen mukaan olivat varmasti vähäisempiä, muttei kuitenkaan esittänyt mitään lisätodisteita. TMK Group pysyi kannassaan, jonka mukaan se seikka, että noudettuna lähettäjältä -vientihintojen olisi oltava tuotantokustannuksia korkeampia, oli oikeudellisesti virheellinen, ja toisti, että tutkittavina kriteereinä oli ainoastaan se, oliko polkumyyntitullit siirretty asianmukaisesti jälleenmyyntihintaan, jonka sen DDP-pohjalta ostavat etuyhteydettömät asiakkaat veloittivat. Koska kuitenkaan ensimmäisiltä etuyhteydettömiltä asiakkailta veloitetut DDP-hinnat eivät kattaneet kustannuksia saati polkumyyntitulleja - edes ilman kaasua koskevaa oikaisua ja koska valmistuskustannuksista keskimäärin yli 50 prosenttia muodostavat raaka-aineiden hinnat kohosivat yli 70 prosenttia samalla jaksolla, kuten edellä johdanto-osan 42 kappaleessa mainitaan - katsotaan, että TMK Group ei ole toimittanut luotettavaa näyttöä, joka osoittaisi, että tulli oli asianmukaisesti siirretty veloitettuihin hintoihin tai myöhempiin myyntihintoihin.
(45)
Edellä esitetyn perusteella tämä väite oli hylättävä.
3.1.4 Polkumyyntimarginaali
(46)
Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin sen vientihintojen painotettuun keskiarvoon tuotelajeittain noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. TMK Groupille vahvistetaan yksi yhteinen polkumyyntimarginaali laskemalla yksi yhteinen polkumyynnin painotettu keskiarvo TMK Groupiin kuuluville vientiä harjoittaville tuottajille.
(47)
Näin saatu polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 29,6 prosenttia. Ilmoituksen jälkeen TMK Group osoitti joitain laskuvirheitä kahta sen tuotantoyksikköä koskevissa polkumyyntilaskelmissa. Nämä laskuvirheet korjattiin, ja TMK Groupin kohdalla todettu painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali on 28,7 prosenttia eikä 29,6 prosenttia.
(48)
On todettava, että tämä polkumyyntimarginaali on tarkastelupyynnössä esitetystä alustavasta näytöstä poiketen korkeampi kuin voimassa oleva tulli, jota sovelletaan TMK Groupilta tulevaan tuontiin. Korotus johtuu useista tekijöistä: Ensinnäkin tarkastelupyynnössä esitetty näyttö liittyi ainoastaan yhden kyseisistä kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta tekemiin tiettyihin liiketoimiin. Todettiin, että jotkin näistä liiketoimista eivät liittyneet tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Toiseksi tutkimuksen kuluessa havaittiin, kuten edellä johdanto-osan 23 kappaleessa mainitaan, että ryhmä ei ollut ilmoittanut joitain tarkasteltavana olevan tuotteen vientitapahtumia. Lisäksi ryhmän väite, joka koski tullia kustannuksena (ks. johdanto-osan 41-45 kappale), hylättiin. Näiden seikkojen yhdistelmä sekä muut tutkimuksen kuluessa tarkastetut seikat johtivat yhdessä polkumyyntimarginaalin korotukseen.
4. MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS
(49)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin, voidaanko polkumyynnin osalta muuttuneita olosuhteita pitää perustellusti pysyvinä.
(50)
TMK Group mainitsi tarkastelupyynnössään, että olosuhteet olivat muuttuneet ja että muutokset olivat luonteeltaan pysyviä, sillä se oli tehnyt huomattavia muutoksia sisäiseen rakenteeseensa ja merkittäviä parannuksia tuotantolaitteisiinsa, millä oli suora vaikutus sen kustannusrakenteeseen.
(51)
Tutkimus osoitti, että TMK Group oli todellakin tehnyt merkittäviä investointeja, joiden ansiosta tehokkuus parani ja kapasiteetti kasvoi. Kun kuitenkin otetaan huomioon raaka-aineiden hintojen kohoaminen ja tuotevalikoiman kehittyminen lisäarvoltaan suurempien tuotteiden suuntaan, tuotantokustannusten laskua ei voitu vahvistaa. Johdanto-osan 50 kappaleessa tarkoitettujen parannusten todettiin olevan luonteeltaan rakenteellisia, ja niiden muuttuminen lähitulevaisuudessa katsottiin epätodennäköiseksi.
(52)
Lisäksi otettiin myös huomioon vientihintojen kehitys EU:n ulkopuolisiin maihin suuntautuvassa viennissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja EU:hun suuntautuvassa viennissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Todettiin, että samanlaisten tuotteiden vienti EU:n ulkopuolisiin maihin tapahtui vertailukelpoisilla hintatasoilla suhteessa EU:hun suuntautuvaan vientimyyntiin samalla jaksolla. Mitä tulee tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeiseen jaksoon, viennin todettiin tapahtuvan hieman korkeammilla hinnoilla kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä noudattaa kansainvälistä hintatason kehitystä. Näin ollen ei ollut mitään viitettä siitä, että vientihinnat vaihtelisivat huomattavasti lähitulevaisuudessa.
5. POLKUMYYNTITOIMENPITEIDEN MUUTTAMINEN
(53)
Tutkimuksen tulosten valossa katsotaan aiheelliseksi muuttaa TMK Groupilta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskeva polkumyyntitulli 28,7 prosentiksi. Muutettu polkumyyntitulli olisi asetettava todetun polkumyyntimarginaalin tasoiseksi, koska se on alhaisempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu vahinkomarginaali.
(54)
Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 585/2012 muuttamista, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 585/2012 1 artiklan 2 kohdan taulukossa oleva kohta, joka koskee yrityksiä OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works, seuraavasti:
”OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2012.