NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 101/2013
ze dne 4. února 2013
o použití kyseliny mléčné ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace u jatečně upravených těl skotu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (2) stanoví obecná pravidla pro hygienu potravin vztahující se na provozovatele potravinářských podniků, přičemž přihlíží především k zásadě týkající se všeobecného používání postupů založených na analýze rizik a kritických kontrolních bodech (dále jen „HACCP“).
(2)
Nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví zvláštní pravidla pro hygienu potravin živočišného původu vztahující se na provozovatele potravinářských podniků. Stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků nepoužijí k odstranění povrchového znečištění produktů živočišného původu žádnou jinou látku než pitnou vodu, pokud nebylo použití dotyčné látky schváleno v souladu s uvedeným nařízením.
(3)
Dále nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (3) stanoví mikrobiologická kritéria pro některé mikroorganismy a prováděcí pravidla, která musí provozovatelé potravinářských podniků dodržovat při provádění obecných a zvláštních hygienických opatření podle nařízení (ES) č. 852/2004. Stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků musí zajistit, aby potraviny splňovaly uvedená mikrobiologická kritéria.
(4)
Dne 14. prosince 2010 Komise obdržela žádost o povolení použití kyseliny mléčné ke snižování povrchové kontaminace u jatečně upravených těl skotu a masa.
(5)
Dne 26. července 2011 přijal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) vědecké stanovisko týkající se hodnocení bezpečnosti a účinnosti kyseliny mléčné pro odstraňování povrchové mikrobiální kontaminace z jatečně upravených těl skotu, výsekových částí a výrobního masa (ořezu) (Scientific Opinion on the evaluation of the safety and efficacy of lactic acid for the removal of microbial surface contamination from beef carcases, cuts and trimmings) (4).
(6)
Ve svém stanovisku dospěl úřad EFSA k závěru, že ošetření, při nichž se k dekontaminaci používá kyselina mléčná, nepředstavují žádné bezpečnostní riziko, pakliže je použitá látka v souladu se specifikacemi Unie pro potravinářské přídatné látky. Dále úřad EFSA dospěl k závěru, že ošetření kyselinou mléčnou dosahují zásadního snížení mikrobiální kontaminace oproti situaci, kdy není použito žádné ošetření, nebo ve srovnání s ošetřením pitnou vodou, a že je nepravděpodobné, že by taková ošetření přispívala k rozvoji rezistence mikroorganismů.
(7)
Úřad EFSA doporučuje, aby provozovatelé potravinářských podniků potvrdili antimikrobiální účinnost těchto ošetření při svých specifických podmínkách zpracování a ověřili koncentraci kyseliny mléčné, teplotu aplikace a další faktory, které ovlivňují její účinnost ve funkci dekontaminačního činidla. Úřad EFSA ve svém stanovisku dále dospěl k závěru, že z tohoto použití kyseliny mléčné neplynou žádné negativní dopady na životní prostředí.
(8)
Podle stanoviska EFSA nebude zbytkové množství, které se v souvislosti s ošetřením kyselinou mléčnou vstřebá do hovězího masa, převyšovat 190 mg/kg. Takovéto množství se považuje za zbytkové ve srovnání s aktivním množstvím, jehož je třeba ke snížení povrchové mikrobiální kontaminace. Nemá ani žádný technologický účinek na konečný produkt. Zbytkové množství kyseliny mléčné použité ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace je zanedbatelné ve srovnání s množstvím kyseliny mléčné, která se v hovězím mase přirozeně vyskytuje, a nepředstavuje žádné bezpečnostní riziko. V některých masných polotovarech jsou jako potravinářské přídatné látky pro účely konzervace povoleny soli kyseliny mléčné. Pro tyto účely se běžně používají hodnoty 20 000 mg/kg. Použití kyseliny mléčné pro účely snižování povrchové mikrobiální kontaminace se tudíž jasně odlišuje od jejího použití jakožto potravinářské přídatné látky.
(9)
S ohledem na stanovisko EFSA a vzhledem ke schopnosti kyseliny mléčné zásadním způsobem snižovat možnou mikrobiální kontaminaci je vhodné povolit její použití ke snižování povrchové kontaminace. Takovéto použití by však mělo podléhat určitým podmínkám. Mělo by být omezeno na použití na úrovni jatek u jatečně upravených těl, jejich půlek či čtvrtí a mělo by být začleněno do správné hygienické praxe a systémů založených na HACCP.
(10)
Nařízení Komise (EU) č. 231/2012 ze dne 9. března 2012, kterým se stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky uvedené v přílohách II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (5), stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky, a to zejména takové, které se týkají původu, kritérií pro čistotu a jakýchkoli dalších nezbytných informací.
(11)
Podle stanoviska EFSA by kyselina mléčná používaná ke snižování povrchové kontaminace u jatečně upravených těl skotu měla být v souladu se specifikacemi pro kyselinu mléčnou stanovenými právními předpisy Unie. V případě, že se kyselina mléčná používá ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace podle tohoto nařízení, bylo by tudíž vhodné, aby taková kyselina mléčná byla v souladu se specifikacemi stanovenými nařízením (EU) č. 231/2012.
(12)
Použití kyseliny mléčné ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace u jatečně upravených těl skotu, jejich půlek či čtvrtí nesmí mít vliv na povinnost provozovatelů potravinářských podniků dodržovat požadavky právních předpisů Unie týkajících se hygieny potravin, jak je stanoví nařízení (ES) č. 852/2004, (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 2073/2005, a nemělo by být v žádném případě považováno za náhradu správné hygienické praxe na jatkách a provozních postupů či za alternativu při plnění požadavků uvedených nařízení.
(13)
Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou. Komise proto předložila Radě návrh týkající se tohoto opatření a předala jej současně i Evropskému parlamentu.
(14)
S ohledem na skutečnost, že ve stanovených lhůtách Rada nerozhodla a Evropský parlament nevyjádřil s opatřením nesouhlas, měla by Komise opatření přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Provozovatelé potravinářských podniků mohou na úrovni jatek používat kyselinu mléčnou ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace u jatečně upravených těl skotu, jejich půlek či čtvrtí v souladu s podmínkami stanovenými v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. února 2013.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 101/2013,
annettu 4 päivänä helmikuuta 2013,
maitohapon käytöstä naudanruhojen mikrobiologisen pintakontaminaation vähentämiseen
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Elintarvikehygieniasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 852/2004 (2) vahvistetaan elintarvikealan toimijoille yleiset elintarvikehygieniasäännöt ottaen erityisesti huomioon vaara-analyysin ja kriittisten valvontapisteiden järjestelmän (Hazard Analysis and Critical Control Points eli HACCP-järjestelmä) periaatteisiin perustuvien menettelyjen yleisen soveltamisen periaatteen.
(2)
Asetuksessa (EY) N:o 853/2004 säädetään eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä elintarvikealan toimijoita varten. Siinä säädetään, että elintarvikealan toimijat eivät saa käyttää pintakontaminaation poistamiseksi eläinperäisistä tuotteista muita aineita kuin juomavettä, ellei aineen käyttöä ole hyväksytty kyseisen asetuksen mukaisesti.
(3)
Elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista 15 päivänä marraskuuta 2005 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2073/2005 (3) säädetään tiettyjä mikro-organismeja koskevista mikrobiologisista vaatimuksista ja täytäntöönpanosäännöistä, joita elintarvikealan toimijoiden on noudatettava pannessaan täytäntöön asetuksessa (EY) N:o 852/2004 tarkoitettuja yleisiä ja erityisiä hygieniatoimenpiteitä. Siinä säädetään, että elintarvikealan toimijoiden on varmistettava, että elintarvikkeet ovat kyseisten mikrobiologisten vaatimusten mukaisia.
(4)
Komissio sai 14 päivänä joulukuuta 2010 hakemuksen, jolla haettiin hyväksyntää maitohapon käytölle naudanruhojen ja -lihan pintakontaminaation vähentämiseen.
(5)
Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’EFSA’, antoi 26 päivänä heinäkuuta 2011 tieteellisen lausunnon arvioinnista, jossa tarkasteltiin maitohapon turvallisuutta ja tehokkuutta mikrobipintakontaminaation poistamisessa naudan ruhoista, paloista ja leikkuujätteistä. (4)
(6)
Lausunnossaan EFSA toteaa, että maitohapon käyttäminen puhdistamiseen ei aiheuta turvallisuusriskiä, kunhan käytetty aine on unionin elintarvikelisäaineiden eritelmien mukaista. EFSA toteaa lisäksi, että maitohappokäsittelyt vähentävät mikrobiologista kontaminaatiota merkittävästi verrattuna käsittelemättä jättämiseen tai käsittelyyn juomavedellä ja että on epätodennäköistä, että tällaiset käsittelyt edesauttaisivat mikrobilääkeresistenssin kehittymistä.
(7)
EFSA suosittelee, että elintarvikealan toimijat validoivat tällaisten käsittelyjen antimikrobiaalisen tehon tuotanto-olosuhteissaan ja varmentavat maitohappopitoisuuden, käsittelylämpötilan ja muut tekijät, jotka vaikuttavat maitohapon tehoon puhdistusaineena. EFSA:n lausunnossa todettiin lisäksi, ettei maitohapon tällaisesta käytöstä ole haitallisia vaikutuksia ympäristölle.
(8)
EFSA:n lausunnon mukaan maitohappokäsittelystä imeytyy naudanlihaan jäännös, joka on enintään 190 mg/kg. Tällaista määrää voidaan pitää jäännöksenä, kun sitä verrataan siihen aktiiviseen määrään, jota tarvitaan mikrobipintakontaminaation vähentämiseen. Sillä ei myöskään ole teknologista vaikutusta lopputuotteeseen. Mikrobipintakontaminaation vähentämiseen käytetyn maitohapon jäännös on lisäsi mitätön, kun sitä verrataan naudanlihassa luonnollisesti esiintyvän maitohapon määrään, eikä se aiheuta turvallisuusriskiä. Maitohapon suolat on hyväksytty elintarvikelisäaineina, joita voidaan käyttää joidenkin raakalihavalmisteiden säilöntäaineina. Tähän tarkoitukseen käytettävä pitoisuus on yleisesti 20 000 mg/kg. Maitohapon käyttö mikrobipintakontaminaation vähentämiseen eroaa näin ollen selvästi sen käytöstä elintarvikelisäaineena.
(9)
EFSA:n lausunnon perusteella ja ottaen huomioon, että maitohappo voi merkittävästi vähentää mahdollista mikrobiologista kontaminaatiota, katsotaan olevan asianmukaista hyväksyä sen käyttö pintakontaminaation vähentämiseen. Tällaiseen käyttöön olisi kuitenkin sovellettava tiettyjä ehtoja. Sen käyttö olisi rajoitettava teurastamossa tapahtuvaan kokonaisten tai puoli- tai neljännesruhojen käsittelyyn ja integroitava hyviin hygieniakäytäntöihin ja HACCP-perusteisiin järjestelmiin.
(10)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmien vahvistamisesta 9 päivänä maaliskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 231/2012 (5) vahvistetaan elintarvikelisäaineille eritelmät, jotka koskevat etenkin alkuperää, puhtausvaatimuksia ja muita tarvittavia tietoja.
(11)
Naudanruhojen pintakontaminaation vähentämiseen käytetyn maitohapon olisi EFSA:n lausunnon mukaisesti oltava unionin lainsäädännössä maitohapolle vahvistettujen eritelmien mukaista. Kun maitohappoa käytetään mikrobiologisen pintakontaminaation vähentämiseen tämän asetuksen nojalla, on näin ollen asianmukaista, että kyseinen maitohappo on asetuksessa (EU) N:o 231/2012 vahvistettujen eritelmien mukaista.
(12)
Maitohapon käyttö naudan kokonaisten tai puoli- tai neljännesruhojen mikrobiologisen pintakontaminaation vähentämiseen ei saa vaikuttaa elintarvikealan toimijan velvollisuuteen noudattaa unionin elintarvikehygienialainsäädännön vaatimuksia, jotka asetetaan asetuksissa (EY) N:o 852/2004, (EY) N:o 853/2004 ja (EY) N:o 2073/2005, eikä sitä saa millään tavoin pitää hyvien hygieenisten teurastuskäytäntöjen ja toimintamenettelyjen korvaajana tai vaihtoehtona kyseisten asetusten vaatimusten noudattamiselle.
(13)
Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea ei antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa. Sen vuoksi komissio antoi neuvostolle tähän toimenpiteeseen liittyvän ehdotuksen ja toimitti sen samanaikaisesti Euroopan parlamentille.
(14)
Koska neuvosto ei toiminut määräajassa eikä Euroopan parlamentti vastustanut toimenpidettä määräajassa, komission olisi hyväksyttävä kyseinen toimenpide,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Elintarvikealan toimijat saavat käyttää maitohappoa naudan kokonaisten tai puoli- tai neljännesruhojen mikrobiologisen pintakontaminaation vähentämiseen teurastamoissa tämän asetuksen liitteessä vahvistettujen ehtojen mukaisesti.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 4 päivänä helmikuuta 2013.