NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 876/2013
ze dne 28. května 2013,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se kolegií pro ústřední protistrany
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 18 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V zájmu zajištění jednotného a soudržného fungování kolegií v celé Unii je nezbytné stanovit opatření pro účast ústředních protistran v kolegiích s cílem usnadnit provádění úkolů stanovených v nařízení (EU) č. 648/2012.
(2)
Vyloučením centrální banky emitující příslušnou měnu Unie, na niž znějí finanční nástroje, jejichž clearing ústřední protistrana provádí, nejsou dotčena práva takové emisní centrální banky žádat a přijímat informace v souladu s čl. 18 odst. 3 a článkem 84 nařízení (EU) č. 648/2012.
(3)
Činnost ústřední protistrany může být relevantní i pro konkrétní emisní centrální banku s ohledem na objemy, u nichž ústřední protistrana provádí clearing v měně emitované touto centrální bankou. Význam měny pro účast emisní centrální banky v kolegiu ústředních protistran by však měl být určen podílem, který tato měna představuje v rámci průměrných otevřených pozic, u nichž ústřední protistrana provádí clearing, aby byla zachována přiměřená velikost kolegia.
(4)
Aby bylo zajištěno, že na zasedáních kolegia bude dosaženo efektivního výsledku, měl by příslušný orgán ústřední protistrany po konzultaci se členy kolegia jasně určit cíle každého zasedání nebo činnosti kolegia. Tyto cíle by měly být účastníkům k dispozici v dostatečném předstihu spolu s dokumenty vypracovanými příslušným orgánem ústřední protistrany nebo dalšími členy kolegia tak, aby došlo k efektivní diskuzi.
(5)
Funkcí kolegií je usnadnit plnění úkolů stanovených v nařízení (EU) č. 648/2012; úkoly svěřené členům kolegia, jakož i složení, ustavení a řízení kolegií byly zákonodárcem v nařízení vyjádřeny jako právní povinnosti, a proto jsou závazné a přímo použitelné ve všech členských státech. Z důvodu praktického fungování kolegia by mezi jeho členy měla být uzavřena písemná dohoda. Aby se zajistilo používání standardních písemných dohod napříč kolegii ústředních protistran, které by obsahovaly osvědčenou praxi z práce kolegií, a jednotný přístup příslušných orgánů a usnadnilo rychlé ustavení kolegií ústředních protistran ve lhůtě stanovené v čl. 18 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 648/2012, měl by Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vydat obecné pokyny a doporučení v souladu s postupem stanoveným v článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 (2).
(6)
Žádným z ustanovení tohoto nařízení by neměla být dotčena pravomoc Komise zahájit řízení o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie, jakož i možnost podání žalob uvedených v článcích 265 a 271 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie.
(7)
Pro zajištění včasné a aktuální výměny informací mezi členy kolegia by se kolegium mělo scházet pravidelně a mělo by umožnit svým členům, aby projednali přezkum příslušného orgánu týkající se dohod, strategií, postupů a mechanismů, které ústřední protistrana používá, aby dodržela nařízení (EU) č. 648/2012, a předložili k němu připomínky i to, aby projednali hodnocení rizik, kterým ústřední protistrana je nebo může být vystavena a která by mohla zapříčinit, ze strany příslušného orgánu.
(8)
S cílem zajistit, aby byla všechna stanoviska členů kolegia plně zohledněna, by příslušný orgán měl učinit maximum pro to, aby bylo zabezpečeno, že se jakékoli neshody mezi orgány, které se mají stát členy kolegia, vyřeší před konečným zpracováním písemné dohody pro vznik a fungování kolegia. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl případně usnadnit završení této dohody díky své zprostředkovatelské roli.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.
(10)
Před vlastním předložením návrhů technických norem, z nichž toto nařízení vychází, vedl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v případech, kde to bylo vhodné, konzultace s Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA), Evropským výborem pro systémová rizika a členy Evropského systému centrálních bank (ESCB). V souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2012 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) vedl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízené v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1095/2010,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Určení nejrelevantnějších měn
1. Nejrelevantnější měny Unie se určí na základě relativního podílu každé měny v průměrných otevřených pozicích ústřední protistrany ke konci dne ve všech finančních nástrojích, u nichž ústřední protistrana provádí clearing, počítáno po dobu jednoho roku.
2. Nejrelevantnější měny Unie jsou tři měny s nejvyšším relativním podílem vypočítaným podle odstavce 1 za předpokladu, že každý jednotlivý podíl přesahuje 10 %.
3. Výpočet relativního podílu měn se provádí za období jednoho roku.
Článek 2
Funkční organizace kolegií
1. Příslušný orgán ústřední protistrany poté, co posoudí, zda je žádost v souladu s čl. 17 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 úplná, předloží k diskuzi členům kolegia určeným podle čl. 18 odst. 2 uvedeného nařízení návrh písemné dohody podle čl. 18 odst. 5 téhož nařízení. Uvedená písemná dohoda obsahuje postup každoročního přezkumu. Zahrnuje také pozměňovací postup, v jehož rámci může změny kdykoli navrhnout příslušný orgán ústřední protistrany nebo jiní členové kolegia, a to se souhlasem kolegia, v souladu s postupem stanoveným v tomto článku.
2. Pokud členové kolegia uvedení v odstavci 1 nesdělí své připomínky do deseti kalendářních dnů, přistoupí příslušný orgán ústřední protistrany k přijetí písemné dohody kolegiem a ke zřízení kolegia v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012.
3. Pokud členové kolegia vyjádří připomínky k návrhu písemné dohody předloženému podle odstavce 1, předloží tyto připomínky spolu s důkladným vysvětlením příslušnému orgánu ústřední protistrany ve lhůtě deseti kalendářních dnů. Je-li to nutné, připraví příslušný orgán ústřední protistrany revidovaný návrh a svolá zasedání za účelem projednání konečné písemné dohody, přičemž zohlední lhůtu uvedenou v čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012.
4. Kolegium se považuje za zřízené přijetím písemné dohody.
5. Všichni členové kolegia budou písemnou dohodou přijatou v souladu s odstavci 1 až 3 tohoto článku vázáni.
Článek 3
Účast v kolegiích
1. Pokud příslušný orgán členského státu, který není členem kolegia v souladu s čl. 18 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012, požádá kolegium o informace, příslušný orgán ústřední protistrany po konzultaci s kolegiem rozhodne o nejvhodnějším způsobu, jak poskytnout informace orgánům, které nejsou členy kolegia, a jak si informace od nich vyžádat.
2. Každý člen kolegia jmenuje jednoho zástupce, který se bude účastnit zasedání kolegia, a může jmenovat jednoho náhradníka, s výjimkou příslušného orgánu ústřední protistrany, který si může vyžádat další účastníky bez hlasovacích práv.
3. Pokud centrální bance emitující jednu z nejrelevantnějších měn Unie odpovídá více než jedna centrální banka, příslušné centrální banky určí jednoho zástupce, který se bude účastnit kolegia.
4. Pokud má orgán právo účastnit se kolegia podle více než jednoho z písmen c) až h) čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012, může navrhnout další účastníky bez hlasovacích práv.
5. Pokud podle tohoto článku vysílá člen kolegia více účastníků než jednoho nebo z téhož členského státu pochází více členů kolegia, než je počet hlasů, které mohou být těmito členy kolegia uplatněny podle čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012, potom tento člen nebo členové kolegia informují kolegium o tom, kteří účastníci mají hlasovací práva.
Článek 4
Řízení kolegií
1. Příslušný orgán ústřední protistrany zajistí, aby práce kolegia usnadňovala plnění úkolů, které se provádějí podle nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Kolegium informuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o veškerých úkolech, plní v souladu s odstavcem 1. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy má při monitorování úkolů plněných kolegiem koordinační úlohu a zajistí, aby jeho cíle byly v souladu s cíli ostatních kolegií, jak jen to je možné.
3. Příslušný orgán ústřední protistrany zajistí přinejmenším, aby:
a)
cíle všech zasedání nebo činností kolegia byly jasně stanoveny;
b)
zasedání kolegia nebo jeho činnost byla efektivní a dále zajistí, aby všichni členové kolegia byli plně informováni o činnosti kolegia, která je pro ně relevantní;
c)
časový harmonogram zasedání nebo činnosti kolegia byl vymezen tak, aby jejich výstup napomohl dohledu nad ústřední protistranou;
d)
ústřední protistrana a další klíčové zainteresované strany jasně porozuměly úloze a fungování kolegia;
e)
činnost kolegia byla pravidelně přezkoumávána a byla přijata nápravná opatření, jestliže kolegium nepracuje efektivně;
f)
byl pro členy kolegia ve spolupráci s ústřední protistranou, je-li to nezbytné, stanoven program jednání ročního zasedání týkajícího se plánování krizového řízení.
4. S cílem zajistit účinné a účelné fungování kolegia vystupuje příslušný orgán ústřední protistrany jako ústřední kontaktní místo pro všechny záležitosti spojené s praktickou organizací kolegia. Příslušný orgán ústřední protistrany plní přinejmenším následující úkoly:
a)
vypracování, aktualizaci a rozesílání seznamu s kontaktními údaji členů kolegia;
b)
rozesílání programu jednání i dokumentů pro zasedání nebo činnost kolegia;
c)
zápisy z jednání a formalizaci bodů opatření;
d)
správu internetových stránek kolegia nebo jiného mechanismu pro elektronické sdílení informací, pokud existuje;
e)
pokud je to možné, případné poskytnutí informačních a specializovaných týmů s cílem pomoci kolegiu v jeho úkolech;
f)
adekvátní sdílení informací mezi členy kolegia.
5. Četnost zasedání kolegia určí příslušný orgán ústřední protistrany s ohledem na velikost, povahu, rozsah a komplexnost ústřední protistrany, systémové důsledky ústřední protistrany v jednotlivých jurisdikcích a měnách, potenciální dopady činnosti ústřední protistrany, vnější okolnosti a potenciální žádosti členů kolegia. Zasedání kolegia se koná nejméně jednou ročně, a pokud to příslušný orgán ústřední protistrany považuje za nutné, zasedání se koná pokaždé, kdy je třeba přijmout rozhodnutí podle nařízení (EU) č. 648/2012. Příslušný orgán ústřední protistrany pravidelně organizuje zasedání členů kolegia a vrcholného vedení ústřední protistrany.
6. V písemné dohodě uvedené v článku 2 se upřesní, že kolegium je schopno se usnášet za přítomnosti alespoň dvou třetin členů.
7. Příslušný orgán ústřední protistrany usiluje o to, aby každé zasedání kolegia bylo usnášeníschopné, a mohlo tak přijímat rozhodnutí. V případě, že usnášeníschopné není, zajistí předsedající, aby veškerá rozhodnutí, která je třeba přijmout, byla odložena, až usnášeníschopnost nastane, přičemž zohlední příslušné lhůty stanovené nařízením (EU) č. 648/2012.
Článek 5
Výměna informací mezi orgány
1. Každý člen kolegia včas poskytne příslušnému orgánu ústřední protistrany veškeré informace, které jsou nezbytné pro operační fungování kolegia a pro plnění hlavních činností, na kterých se člen podílí. Příslušný orgán ústřední protistrany včas poskytne členům kolegia obdobné informace.
2. Příslušný orgán ústřední protistrany poskytne kolegiu přinejmenším tyto informace:
a)
významné změny struktury a vlastnictví skupiny ústřední protistrany;
b)
významné změny výše kapitálu ústřední protistrany;
c)
změny v organizaci, vrcholném vedení, postupech nebo dohodách v případech, kdy mají tyto změny významný dopad na řízení nebo řízení rizik;
d)
seznam členů clearingového systému ústřední protistrany;
e)
podrobnosti o orgánech, které se účastní dohledu nad ústřední protistranou, včetně všech změn v jejich odpovědnosti;
f)
informace o jakémkoli podstatném ohrožení schopnosti ústřední protistrany dodržovat nařízení (EU) č. 648/2012 a příslušná nařízení v přenesené pravomoci a prováděcí nařízení;
g)
potíže, které jsou spojeny s potenciálně významnými efekty přelévání;
h)
faktory, které naznačují, že existuje potenciálně vysoké riziko nákazy;
i)
významný vývoj finanční pozice ústřední protistrany;
j)
včasné varování před možnými problémy s likviditou nebo závažnými podvody;
k)
případy selhání členů a veškerá návazná opatření;
l)
sankce a výjimečná opatření dohledu;
m)
zprávy o problémech týkající se výkonnosti nebo o mimořádných událostech, k nimž došlo, a o přijatých nápravných opatřeních;
n)
pravidelné údaje o činnosti ústřední protistrany, jejich rozsah a četnost se schválí v rámci písemné dohody popsané v článku 2;
o)
přehled hlavních obchodních návrhů, včetně nových produktů nebo služeb, které budou nabízeny;
p)
změny týkající se modelu rizik ústřední protistrany, zátěžového a zpětného testování;
q)
případné změny dohod o interoperabilitě ústřední protistrany.
3. Výměna informací mezi členy kolegia odráží jejich povinnosti a informační potřeby. Aby se předešlo zbytečným informačním tokům, je výměna informací přiměřená a zaměřená na riziko.
4. Členové kolegia zváží nejúčinnější způsoby sdělování informací, aby byla zajištěna nepřetržitá, včasná a přiměřená výměna informací.
5. Zpráva o posouzení rizik, kterou připraví příslušný orgán ústřední protistrany v souladu s čl. 19 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012, bude předložena kolegiu v lhůtě přiměřené k tomu, aby členové kolegia byli schopni tuto zprávu přezkoumat a přispět k ní, pokud je to nezbytné.
Článek 6
Dobrovolné sdílení a delegování úkolů
1. Členové kolegia se dohodnou na podrobných podmínkách veškerých konkrétních dohod o delegování a dohod o dobrovolném svěření úkolů jiným členům, zejména v případě delegování, jehož výsledkem bude delegování hlavních úkolů dohledu člena.
2. Strany konkrétních dohod o delegování a dohod o dobrovolném svěření úkolů se dohodnou na podrobných podmínkách, které se vztahují přinejmenším na tyto oblasti:
a)
konkrétní činnosti v jasně vymezených oblastech, které budou svěřeny nebo delegovány;
b)
postupy a procesy, které se použijí;
c)
úloha a povinnosti každé ze stran;
d)
druh informací, které se mezi stranami vyměňují.
3. Sdílení a delegování úkolů nesmí budit dojem změny rozdělení rozhodovacích pravomocí příslušného orgánu ústřední protistrany.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. května 2013.
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 876/2013,
annettu 28 päivänä toukokuuta 2013,
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä keskusvastapuolten kollegioita koskevien teknisten sääntelystandardien osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 6 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Jotta varmistettaisiin kollegioiden yhtenäinen ja johdonmukainen toiminta kaikkialla unionissa, on tarpeen tarkentaa keskusvastapuolten kollegioihin osallistumista koskevat järjestelyt helpottamaan asetuksessa (EU) N:o 648/2012 täsmennettyjen tehtävien hoitoa.
(2)
Se, että keskusvastapuolessa määritettävän rahoitusvälineen kannalta tärkeän unionin valuutan liikkeeseen laskeva keskuspankki ei ole kollegion jäsen, ei vaikuta tällaisen liikkeeseen laskevan keskuspankin oikeuksiin pyytää ja saada tietoja asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 3 kohdan ja 84 artiklan mukaisesti.
(3)
Keskusvastapuolen toiminnalla voi olla merkitystä tietylle liikkeeseen laskevalle keskuspankille, kun otetaan huomioon kyseisen keskuspankin liikkeeseen laskemassa valuutassa määritetyt määrät. Se, onko valuutta niin tärkeä, että keskuspankin pitäisi osallistua keskusvastapuolen kollegioon, olisi kuitenkin määritettävä sen perusteella, miten suuri osuus kyseisellä valuutalla on keskusvastapuolen keskimääräisistä avoimista määritetyistä positioista, jotta kollegion koko säilyisi oikeasuhteisena.
(4)
Jotta kollegion kokoukset olisivat tuloksellisia, keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen olisi kollegion jäseniä kuullen selkeästi yksilöitävä kollegion kokouksen tai toiminnan tavoitteet. Näistä tavoitteista olisi kerrottava osallistujille hyvissä ajoin etukäteen ja samalla toimitettava keskusvastapuolten toimivaltaisen viranomaisen tai kollegion muiden jäsenten laatimat asiakirjat, jotta syntyisi todellista keskustelua.
(5)
Kollegioiden tehtävänä on helpottaa asetuksessa (EU) N:o 648/2012 täsmennettyjen tehtävien hoitoa, ja lainsäätäjä on asetuksessa määritellyt kollegioiden jäsenille osoitetut tehtävät ja kollegioiden kokoonpanon, perustamisen ja johtamisen oikeudellisiksi velvollisuuksiksi, mistä syystä ne ovat sitovia ja kaikissa jäsenvaltioissa sellaisinaan sovellettavia. Kollegion käytännön toiminnan kannalta kollegion jäsenten olisi tehtävä kirjallinen sopimus. Jotta voitaisiin varmistaa, että keskusvastapuolten kollegioissa käytetään kirjallisia vakiosopimuksia, jotka sisältävät kollegioiden toimintaa koskevia parhaita käytäntöjä ja toimivaltaisten viranomaisten soveltamia johdonmukaisia menettelyjä, ja jotta helpotettaisiin keskusvastapuolten kollegioiden nopeaa perustamista asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa, EAMV:n olisi annettava suuntaviivoja ja suosituksia asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (2) 16 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.
(6)
Minkään tämän asetuksen säännöksen ei pitäisi rajoittaa komission toimivaltaa käynnistää SEUT-sopimuksen 258 artiklan mukainen rikkomusmenettely tai SEUT-sopimuksen 265 artiklassa ja 271 artiklan d kohdassa määrätyt toimet.
(7)
Jotta varmistettaisiin tietojen oikea-aikainen ja ajantasainen vaihto kollegion jäsenten välillä, kollegion olisi kokoonnuttava säännöllisesti ja annettava kollegion jäsenille mahdollisuus keskustella ja esittää oma näkemyksensä toimivaltaisen viranomaisen arviosta niistä järjestelyistä, strategiasta, prosesseista ja mekanismeista, joita keskusvastapuoli käyttää asetuksen (EU) N:o 648/2012 noudattamiseksi, sekä keskustella toimivaltaisen viranomaisen arviosta niistä riskeistä, joille keskusvastapuoli on tai saattaa olla alttiina tai joita se voi aiheuttaa.
(8)
Jotta kollegion jäsenten kaikki näkemykset otetaan varmasti asianmukaisesti huomioon, toimivaltaisen viranomaisen olisi tehtävä kaikkensa sen varmistamiseksi, että kaikki niiden viranomaisten väliset erimielisyydet, joiden on määrä ryhtyä kollegion jäseniksi, ratkaistaan ennen kuin kollegion perustamista ja toimintaa koskeva kirjallinen sopimus viimeistellään. EAMV:n olisi helpotettava sopimuksen viimeistelyä toimimalla tarpeen mukaan välittäjänä.
(9)
Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka EAMV on toimittanut komissiolle.
(10)
EAMV on kuullut tarvittaessa Euroopan pankkiviranomaista (EPV), Euroopan järjestelmäriskikomiteaa ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) jäseniä, ennen kuin se on toimittanut teknisten standardien luonnokset, joihin tämä asetus perustuu. Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10 artiklan mukaisesti EAMV järjesti avoimen julkisen kuulemisen tällaisista teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoi mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyysi lausunnon asetuksen (EU) N:o 1095/2010 37 artiklalla perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Tärkeimpien valuuttojen määrittäminen
1. Unionin tärkeimmät valuutat yksilöidään sen perusteella, mikä on kunkin valuutan suhteellinen osuus keskusvastapuolen keskimääräisistä avoimista positioista pankkipäivän lopussa keskusvastapuolen määrittämien kaikkien rahoitusvälineiden osalta yhden vuoden aikana laskettuna.
2. Unionin tärkeimmät valuutat ovat ne kolme valuuttaa, joiden suhteellinen osuus 1 kohdan mukaisesti laskettuna on korkein, edellyttäen että kunkin valuutan yksittäinen osuus on yli 10 prosenttia.
3. Valuuttojen suhteellinen osuus lasketaan vuosittain.
2 artikla
Kollegioiden toiminnan organisointi
1. Sen jälkeen kun keskusvastapuolen toimivaltainen viranomainen on asetuksen (EU) N:o 648/2012 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla arvioinut, että hakemus on täydellinen, sen on lähetettävä ehdotus asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuksi kirjalliseksi sopimukseksi asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti määritetyille kollegion jäsenille. Kyseisen kirjallisen sopimuksen on sisällettävä vuotuinen tarkistusmenettely. Siihen on myös sisällyttävä menettely, jolla keskusvastapuolen toimivaltainen viranomainen tai muu kollegion jäsen voi milloin tahansa ehdottaa sopimukseen muutoksia, joille on saatava kollegion hyväksyntä tässä artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.
2. Jos 1 kohdassa tarkoitetut kollegion jäsenet eivät esitä huomautuksia 10 kalenteripäivän kuluessa, keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on vietävä kirjallinen sopimus kollegion hyväksyttäväksi ja perustettava kollegio asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3. Jos kollegion jäsenet esittävät huomautuksia kirjallista sopimusta koskevaan ehdotukseen, joka on toimitettu niille 1 kohdan mukaisesti, niiden on toimitettava huomautuksensa ja perusteellinen selvitys niistä keskusvastapuolen toimivaltaiselle viranomaiselle 10 kalenteripäivän kuluessa. Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on tarpeen mukaan laadittava tarkistettu ehdotus ja kutsuttava koolle kokous, jotta lopullisesta kirjallisesta sopimuksesta päästäisiin yhteisymmärrykseen, ottaen huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu määräaika.
4. Kollegio katsotaan perustetuksi, kun kirjallinen sopimus on hyväksytty.
5. Tämän artiklan 1-3 kohdan mukaisesti hyväksytty kirjallinen sopimus sitoo kaikkia kollegion jäseniä.
3 artikla
Kollegioihin osallistuminen
1. Jos kollegiolle esittää asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti tietopyynnön sellaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, joka ei ole kollegion jäsen, keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on kollegiota kuultuaan päätettävä, mikä on tarkoituksenmukaisin tapa pyytää tietoa viranomaisilta, jotka eivät ole kollegion jäseniä, ja tarjota tällaisille viranomaisille tietoa.
2. Kukin kollegion jäsen nimeää yhden osallistujan osallistumaan kollegion kokouksiin ja voi nimetä yhden varajäsenen, lukuun ottamatta keskusvastapuolen toimivaltaista viranomaista, joka voi vaatia ylimääräisiä osallistujia, joilla ei ole äänioikeutta.
3. Jos keskuspankkeja, jotka laskevat liikkeeseen yhden tärkeimmistä unionin valuutoista, on useampi kuin yksi, asianomaisten keskuspankkien on valittava keskuudestaan yksi edustaja, joka osallistuu kollegioon.
4. Jos viranomaisella on oikeus osallistua kollegioon useamman kuin yhden alakohdan nojalla, kun on kyse asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 2 kohdan c-h alakohdasta, se voi nimetä ylimääräisiä osallistujia, joilla ei ole äänioikeutta.
5. Jos tämän artiklan mukaisesti kollegion jäsenellä on useampi kuin yksi osallistuja taikka samalla jäsenvaltiolla on enemmän kollegion jäseniä kuin äänimäärä, jonka kyseiset kollegion jäsenet voivat käyttää asetuksen (EU) N:o 648/2012 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kyseisen kollegion jäsenen tai kyseisten kollegion jäsenten on ilmoitettava kollegiolle, kuka osallistujista käyttää äänioikeutta.
4 artikla
Kollegioiden hallinnointi
1. Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kollegion työ helpottaa asetuksen (EU) N:o 648/2012 mukaisesti hoidettavia tehtäviä.
2. Kollegion on ilmoitettava EAMV:lle kaikista tehtävistä, jotka se hoitaa 1 kohdan mukaisesti. EAMV:llä on koordinoiva rooli kollegion tehtävänhoidon seurannassa, ja sen on varmistettava, että kollegion tavoitteet ovat mahdollisimman pitkälti linjassa muiden kollegioiden tavoitteiden kanssa.
3. Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava vähimmäisvaatimuksena, että
a)
kollegion kokousten ja toiminnan tavoitteet on selkeästi määritelty;
b)
kollegion kokoukset ja toiminta ovat tuloksellisia, ja varmistettava samaan aikaan, että kaikki kollegion jäsenet saavat kaikki tiedot niiden kannalta merkityksellisistä kollegion toimista;
c)
kollegion kokousten ja toiminnan aikataulu määritetään niin, että kokousten ja toiminnan tuloksista on apua keskusvastapuolen valvonnassa;
d)
keskusvastapuolella ja muilla keskeisillä sidosryhmillä on selkeä käsitys kollegion roolista ja toiminnasta;
e)
kollegion toimintaa tarkastellaan säännöllisesti ja korjaavia toimia toteutetaan, jos kollegion toiminta ei ole tuloksellista;
f)
kollegion jäsenten vuosittaisen kriisinhallintasuunnittelukokouksen esityslista vahvistetaan tarvittaessa yhteistyössä keskusvastapuolen kanssa.
4. Jotta varmistettaisiin kollegion tehokkuus ja tuloksellisuus, keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on toimittava keskitettynä yhteyspisteenä kaikissa kollegion käytännön järjestelyihin liittyvissä seikoissa. Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on hoidettava vähintään seuraavat tehtävät:
a)
kollegion jäsenten yhteystietoluettelon laatiminen, päivittäminen ja toimittaminen jäsenille;
b)
esityslistojen ja asiakirjojen toimittaminen kollegion kokouksia ja toimintaa varten;
c)
pöytäkirjojen laatiminen kokouksista ja toimintakohtien esittäminen virallisesti;
d)
kollegion mahdollisen verkkosivuston ja muiden mahdollisten sähköisten tiedonvaihtomekanismien hallinnoiminen;
e)
kun se on käytännössä mahdollista, tietojen toimittaminen ja asiantuntijaryhmien tarjoaminen avuksi kollegion tehtävänhoidon helpottamiseksi;
f)
tietojen jakaminen asianmukaisella tavalla kollegion jäsenten kesken.
5. Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on päätettävä, kuinka usein kollegion kokouksia pidetään, ottaen huomioon keskusvastapuolen koon, luonteen, laajuuden ja monimuotoisuuden, keskusvastapuolen merkityksen koko järjestelmän kannalta eri lainkäyttöalueilla ja eri valuuttojen osalta, keskusvastapuolen toiminnan mahdolliset vaikutukset, ulkoiset olosuhteet ja kollegion jäsenten mahdolliset pyynnöt. Kollegion on pidettävä kokous vähintään kerran vuodessa, ja jos keskusvastapuolen toimivaltainen viranomainen katsoo sen tarpeelliseksi, joka kerta, kun on tehtävä päätös asetuksen (EU) N:o 648/2012 nojalla. Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on järjestettävä säännöllisesti kokouksia kollegion jäsenten ja keskusvastapuolen ylimmän johdon välillä.
6. Edellä 2 artiklassa tarkoitetussa kirjallisessa sopimuksessa on tarkennettava, että kollegio on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen jäsenistä on läsnä.
7. Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on pyrittävä varmistamaan, että kukin kollegion kokous on päätösvaltainen. Jos kokous ei ole päätösvaltainen, puheenjohtajan on varmistettava, että kaikkia vaadittuja päätöksiä lykätään, kunnes päätösvaltaisuuden edellytyksenä oleva määrä jäseniä on läsnä, ottaen huomioon asetuksessa (EU) N:o 648/2012 vahvistetut asianomaiset määräajat.
5 artikla
Viranomaisten välinen tietojenvaihto
1. Kunkin kollegion jäsenen on toimitettava ajoissa keskusvastapuolen toimivaltaiselle viranomaiselle kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen kollegion operatiivisen toiminnan ja niiden keskeisten toimintojen kannalta, joihin jäsen osallistuu. Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava tällaiset samankaltaiset tiedot hyvissä ajoin kollegion jäsenille.
2. Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava kollegiolle ainakin seuraavat tiedot:
a)
merkittävät muutokset keskusvastapuolikonsernin rakenteessa ja omistuksessa;
b)
merkittävät muutokset keskusvastapuolen pääoman tasossa;
c)
muutokset organisaatiossa, ylimmässä johdossa, prosesseissa tai järjestelyissä, jos kyseisillä muutoksilla on merkittävä vaikutus päätöksentekoon, ohjaukseen ja valvontaan sekä riskienhallintaan;
d)
luettelo keskusvastapuolen määritysosapuolista;
e)
yksityiskohtaiset tiedot keskusvastapuolen valvonnassa mukana olevista viranomaisista, mukaan lukien mahdolliset muutokset niiden vastuualueissa;
f)
tiedot mahdollisista olennaisista tekijöistä, jotka heikentävät keskusvastapuolen kykyä noudattaa asetusta (EU) N:o 648/2012, asiaan liittyviä delegoituja säädöksiä ja täytäntöönpanosäädöksiä;
g)
vaikeudet, joilla on mahdollisia merkittäviä heijastusvaikutuksia;
h)
seikat, jotka viittaavat mahdolliseen suureen ongelmien leviämisriskiin;
i)
merkittävä kehitys keskusvastapuolen rahoitusasemassa;
j)
varhaisvaroitukset mahdollisista maksuvalmiusongelmista tai merkittävistä petoksista;
k)
jäsenen maksukyvyttömyystilanteet ja mahdolliset jatkotoimet;
l)
seuraamukset ja poikkeukselliset valvontatoimenpiteet;
m)
raportit suorituskykyyn liittyneistä ongelmista tai tapahtumista sekä toteutetuista korjaavista toimista;
n)
säännölliset tiedot keskusvastapuolen toiminnasta; tietojen laajuudesta ja toistuvuudesta on sovittava 2 artiklassa kuvatussa kirjallisessa sopimuksessa;
o)
yleiskatsaus tärkeistä kaupallisista ehdotuksista, mukaan lukien tarjottavat uudet tuotteet tai palvelut;
p)
muutokset keskusvastapuolen riskimallissa, stressitestauksessa ja toteumatestauksessa;
q)
tapauksen mukaan muutokset keskusvastapuolen yhteentoimivuusjärjestelyissä.
3. Kollegion jäsenten välisen tietojenvaihdon on heijastettava jäsenten vastuualueita ja tiedontarpeita. Tarpeettomien tietovirtojen välttämiseksi tietojenvaihto on pidettävä oikeasuhteisena ja riskikeskeisenä.
4. Kollegion jäsenten on pohdittava, mitkä olisivat tehokkaimmat tiedonvälitystavat, jotta varmistetaan tietojen katkeamaton, oikea-aikainen ja oikeasuhteinen vaihto.
5. Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen asetuksen (EU) N:o 648/2012 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti riskinarvioinnista laatima kertomus on esitettävä kollegiolle asianmukaisen ajan kuluessa sen varmistamiseksi, että kollegion jäsenet voivat tarkastella sitä ja esittää tarvittaessa näkemyksiään.
6 artikla
Vapaaehtoinen tehtävänjako ja tehtävien siirtäminen
1. Kollegion jäsenten on sovittava tehtävien mahdollista erityistä siirtämistä ja tehtävien vapaaehtoista jakoa muille jäsenille koskevien järjestelyjen yksityiskohtaisista ehdoista, erityisesti kun kyseessä on tehtävien siirtäminen, joka johtaa jäsenen keskeisten valvontatehtävien siirtämiseen.
2. Tehtävien siirtämistä koskevien erityisten järjestelyjen ja vapaaehtoista tehtävänjakoa koskevien järjestelyjen osapuolten on sovittava yksityiskohtaisista ehdoista, jotka kattavat ainakin seuraavat aiheet:
a)
tarkoin määritetyillä aloilla annettavat tai siirrettävät erityistoiminnot;
b)
sovellettavat menettelyt ja prosessit;
c)
kunkin osapuolen tehtävät ja vastuualueet;
d)
osapuolten kesken vaihdettavien tietojen tyyppi.
3. Tehtävien jakamisen ja siirtämisen tarkoituksena ei ole muuttaa keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen päätösvallan jakautumista.
7 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 28 päivänä toukokuuta 2013.