PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 508/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) Rada nařízením (ES) č. 260/2007 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 63,5 % pro všechny společnosti s výjimkou tří čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení“) (3) dne 9. března 2012 Komise informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na odůvodněnou žádost, kterou podalo sdružení Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobce v Unii představujícího více než 50 % výroby některých wolframových elektrod v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření se týkalo pokračování nebo obnovení dumpingu a proběhlo v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(9)
Přihlásili se tři dovozci. Žádný z nich však během období přezkumného šetření nedovezl některé wolframové elektrody pocházející z ČLR.
(10)
Jelikož pouze dva vyvážející výrobci z ČLR předložili požadované informace, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, dvou vyvážejících výrobců v ČLR a jednoho výrobce v USA.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Plansee SE, Rakousko
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Německo
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Společnost ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Šanghaj
d)
Společnosti ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Evropské unii
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Německo
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgie
e)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. PŘEZKOUMÁVANÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 260/2007, konkrétně wolframové svářecí elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahující nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, pocházející z ČLR („wolframové elektrody“ nebo „přezkoumávaný výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00.
(14)
Přezkoumávaný výrobek se používá při svařování a v obdobných procesech. Wolframové elektrody se používají v mnoha průmyslových odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a při stavbě ropovodů a plynovodů. Na základě fyzikálních a chemických vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek.
(15)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že přezkoumávaný výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na trhu srovnatelné země mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(17)
Jak je vysvětleno výše, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě spolupracující společnosti představovaly přibližně 80 % až 85 % dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(18)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců využíval zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, zatímco druhý těžil z individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení, které jim bylo přiznáno během původního šetření. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení znovu neposuzují. Třetí společnosti, která v tomto přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovala, bylo přiznáno individuální zacházení v původním šetření.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(19)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(20)
Stejně jako v původním šetření byly v oznámení o zahájení přezkumu za srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty navrženy Spojené státy americké (USA). Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(21)
Komise rovněž posoudila, zda by bylo vhodné vybrat za srovnatelnou zemi jiné země a zjistila další třetí země, z nichž Eurostat zaznamenal dovoz wolframových elektrod. Potenciální známí výrobci v těchto zemích byli osloveni a vyzváni, aby spolupracovali v rámci šetření. Žádná spolupráce však nebyla poskytnuta.
(22)
Bylo shledáno, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti jejich domácího trhu. USA byly použity jako srovnatelná země také v původním šetření. Komisi nebyly sděleny a zřejmě ani neexistovaly žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu zdůvodňovaly změnu.
(23)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA. Jediný známý výrobce v USA byl osloven a souhlasil, že bude při šetření spolupracovat, odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Ověřené údaje o prodeji a výrobě této společnosti byly použity pro stanovení běžné hodnoty u společnosti, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření.
2.2 Běžná hodnota
(24)
U společnosti, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě jejích údajů. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda je prodej wolframových elektrod nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku určeného ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie.
(25)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(26)
U těch typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu. U zbývajících typů přezkoumávaného výrobku musela být běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Proto byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů společnosti s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku z domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
(27)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že metodika zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů se lišila od metodiky použité v původním šetření, což mohlo mít dopad na určení ziskového rozpětí, z něhož se vypočítávala běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. K informacím, které byly již předtím v šetření k dispozici, tato strana nedoložila své tvrzení žádným důkazem. Je třeba poznamenat, že v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení byly prodejní, správní a režijní náklady rozděleny na základě obratu a že tato metodika byla použita také v původním šetření.
(28)
Zisk použitý v původním šetření nepocházel z testu běžného obchodního styku (tzv. zkouška OCOT), jelikož žádný vyvážený druh dotčeného výrobku se neprodával na domácím trhu v běžném obchodním styku. Nynější přezkum před pozbytím platnosti ukázal, že některé druhy dotčeného výrobku byly ziskové, a proto byl v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení zisk z těchto ziskových obchodních operací použit k výpočtu běžné hodnoty.
(29)
Pokud jde o společnost, které nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo shledáno, že domácí prodej výrobce ve srovnatelné zemi se uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, a že by tedy mohl být použit jako základ pro určení běžné hodnoty u společnosti, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(30)
Pokud jde o společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, veškerý prodej na vývoz do Unie se uskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení a následně byly výrobky dále prodány společnostem v Unii, které jsou ve spojení i společnostem v Unii, které ve spojení nejsou. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené o náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení.
(31)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že při zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů dovozů, kteří byli ve spojení, byly zohledněny určité náklady, které se týkaly prodeje jiných výrobků, než dotyčného výrobku a že tyto výdaje by proto měly být vyloučeny. Je třeba uvést, že v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly při početním určení vývozní ceny zohledněny ověřené prodejní, správní a režijní náklady poskytnuté dotčenými společnostmi. Tvrzení, že vykázané prodejní, správní a režijní náklady zahrnovaly tyto náklady vynaložené na prodej jiných výrobků, nebylo doloženo žádným důkazem, a proto bylo zamítnuto.
(32)
Připomínky týkající se vývozních cen předložené jednou zúčastněnou stranou vycházely navíc z chybné citace příslušné měny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(33)
Pokud jde o ziskové rozpětí, žádný z dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracoval. V původním šetření bylo použito ziskové rozpětí dovozců ve spojení na základě skutečnosti, že činnosti dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyly dostatečně srovnatelné s činnostmi dotčeného dovozce ve spojení. Šetření ukázalo, že činnosti dovozce ve spojení byly stejné v období přezkumného šetření i v období šetření původního šetření, tj. většina dovezených wolframových elektrod byla následně integrována do svářecího hořáku coby hlavního výrobku skupiny. Je třeba rovněž poznamenat, že wolframové elektrody mají v porovnání s konečným výrobkem nižší hodnotu. Na tomto základě bylo stejně jako v původním šetření konstatováno, že nejpřesnějším základem ziskového rozpětí pro výpočet vývozní ceny by bylo vlastní ziskové rozpětí dovozce ve spojení.
(34)
Pokud jde o společnost, které bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, veškerý prodej na vývoz do Unie směroval přímo k nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla proto vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(35)
Stanovení vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v ČLR vycházelo ze statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(36)
Vývozní ceny byly v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení určeny odečtením zaplacených antidumpingových cel, protože žádná strana nepředložila důkaz, že clo bylo řádné zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách na trhu Unie.
2.4 Srovnání
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(38)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny obou spolupracujících vyvážejících výrobců, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojištění a poskytnutí úvěru, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
2.5 Dumpingové rozpětí
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(40)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, toto srovnání ukázalo, že tato společnost pokračovala v dumpingu na významné úrovni.
(41)
U spolupracujícího vyvážející výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, jakož i u celostátního dumpingové rozpětí použitelného pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR se ukázala významná úroveň dumpingu, který dokonce převyšoval dumping zjištěný v původním šetření.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(42)
V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření.
(43)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobci představovali jen asi 10 % celkové výrobní kapacity v ČLR. Závěry musely tedy do značné míry vycházet z informací uvedených v žádosti o přezkum a též z veřejně dostupných informací. Zvláště bylo zohledněno chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny na trzích jiných třetích zemí, čínská výrobní kapacita, jakož i dostupná volná kapacita a atraktivita trhu Unie pro čínské vývozce.
3.2 Chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny, na trzích jiných třetích zemí
(44)
Pokud jde o vývoz na trhy jiných třetích zemí, je třeba konstatovat, že statistické údaje, které jsou dostupné v čínských veřejných databázích, se vztahují na širší definici výrobku, než je přezkoumávaný výrobek, a proto nebylo možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na jiné trhy ani cen na těchto trzích. Dva spolupracující výrobci z ČLR nevyváželi pro odběratele v jiných třetích zemích, kteří nebyli ve spojení. Na tomto základě nemohly být spolehlivě stanoveny vývozní ceny na trhy jiných třetích zemí během období přezkumného šetření a na základě dostupných informací nebylo možné vyvodit žádné jednoznačné závěry.
3.3 Volná kapacita čínských výrobců
(45)
Údaje, z nichž vyšla níže uvedená analýza, poskytl žadatel v žádosti o přezkum a byly porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(46)
Na tomto základě byla kapacita výrobců v ČLR odhadnuta na 1 600 000 kg. Žadatel odhadl využití kapacity čínských výrobců na 63 %, což dává nevyužitou kapacitu ve výši přibližně 600 000 kg, a to je téměř pětkrát více, než činila celková spotřeba Unie během období přezkumného šetření. Existují tedy obrovská množství, které lze vyvézt z ČLR, zejména proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto významnou volnou výrobní kapacitu.
3.4 Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(47)
Dovoz z ČLR do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření výrazně přesáhl 50 000 kilogramů, což představuje přibližně polovinu celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(48)
V průběhu celého posuzovaného období dovozní ceny kolísaly a sledovaly stejnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Dovozní ceny celkově stouply od roku 2008 do období přezkumného šetření o 42 % a byly nadále dumpingové. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
3.5 Atraktivita trhu Unie
(49)
Trh Unie je jedním z největších na světě s přibližně 20 % světové spotřeby wolframových elektrod. Čínské společnosti projevily vážný zájem rozvinout svou přítomnost na trhu Unie, což dokládá i skutečnost, že si v průběhu období přezkumného šetření nejen udržely, ale i zvýšily svůj významný 45 % podíl na trhu.
3.6 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a na zájem čínských vývozců, který projevili o trh Unie, jakož i na značnou nevyužitou kapacitu v ČLR, která výrazně převyšuje celkovou spotřebu Unie, lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(51)
Toto šetření potvrdilo, že wolframové elektrody vyrábějí dva výrobci v Unii. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali.
(52)
Tyto společnosti tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(53)
Jelikož existují pouze dvě společnosti, které tvoří výrobní odvětví Unie, budou údaje o výrobním odvětví Unie uvedeny v indexované podobě nebo jako rozsahy, aby byly chráněny důvěrné informace podle článku 19 základního nařízení.
(54)
Protože statistiky dovozu od Eurostatu zahrnují do úrovně kódu KN také jiné výrobky než wolframové elektrody, byly informace o dovozu analyzovány na úrovni kódu TARIC doplněné o údaje shromážděné v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož jsou tak podrobné, že umožňující identifikaci stran. Z toho důvodu jsou některé informace předkládány jako rozsah od - do.
3. Spotřeba v unii
(55)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu TARIC doplněné o informace z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(56)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“), se spotřeba Unie snížila o 16 %. Spotřeba v Unii značně poklesla mezi roky 2008 a 2009 a od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. Z nejnižší hodnoty v roce 2009 se spotřeba v Unii vyšplhala do období přezkumného šetření o téměř 40 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem
(kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Spotřeba
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(57)
Objem a podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu byl zjištěn na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC, doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(58)
Nehledě na absolutní pokles spotřeby v Unii, objem dovozu přezkoumávaného výrobku, který pochází z ČLR, se během posuzovaného období zvýšil o 9 %, přičemž se udržel na úrovni výrazně převyšující 50 000 kg (viz tabulka 2). Tento nárůst, jakož i obecný pokles spotřeby v Unii během posuzovaného období vedly ke zvýšení podílu na trhu čínských vývozců na přibližně polovinu trhu Unie.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Podíl na trhu (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5. Ceny dovozu z ČLR
5.1 Vývoj cen
(59)
Ceny z ČLR se v regionu mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 40 %, přičemž k prudkému růstu došlo v průběhu období přezkumného šetření. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ceny
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5.2 Cenové podbízení
(60)
Šetření ukázalo, že ceny dovozu z ČLR vykazovaly cenové podbízení vůči průměrným cenám výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření bylo zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 37 % a i po započtení antidumpingového cla činilo rozpětí cenového podbízení stále vysokých 24 %. Výpočet byl založen na srovnání vývozních cen CIF spolupracujících vyvážejících výrobců s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, a to na úrovni ceny ze závodu. Ceny byly považovány za reprezentativní pro ČLR, neboť dva spolupracující vyvážející výrobci pokrývali přibližně 80 % dovozu wolframových elektrod z ČLR.
(61)
Po zveřejnění jeden vyvážející výrobce tvrdil, že nebyly porovnány ceny podle jednotlivých typů výrobku a v důsledku údajných cenových výkyvů mezi různými typy výrobku nedávaly vypočítané úrovně cenového podbízení smysl. Na základě dostupných informací bylo možné porovnání podle jednotlivých typů výrobku jen u části prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a pouze u části exportního prodeje do Unie. Tato strana však nepředložila důkaz, který by zpochybnil rozumnost použité metodiky. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(62)
Po zveřejnění se také objevilo tvrzení, že čínské dovozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie nebyly porovnávány na stejné úrovni obchodu. Toto tvrzení nebylo doloženo, jelikož dotčená strana neposkytla žádné informace ani důkazy, které by prokazovaly trvalé a zřejmé rozdíly ve funkcích a cenách prodejců na údajně různých úrovních obchodu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dovoz z jiných třetích zemí
(63)
V následující tabulce je uveden objem dovozu a ceny z jiných zemí během posuzovaného období. Údaje o objemu a podílu dovozu z třetích zemí na trhu byly zjištěny na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Vietnam
Objem dovozu (v kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Cena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Jižní Korea
Objem dovozu (v kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Cena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Cena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Celkem
Objem dovozu (v kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Objem dovozu z jiných třetích zemí na trh Unie klesl v posuzovaném období přibližně o 33 %. Podíly na trhu v posuzovaném období klesly a v období přezkumného šetření se pohybovaly mezi 30 % až 35 %. Ceny z jiných třetích zemí se za stejné období zvýšily o 21 %.
(65)
Je třeba připomenout, že v původním šetření nedošlo k žádnému významnému dovozu obdobného výrobku na trh Unie z jiných zemí než z ČLR. V původním šetření se zjistilo, že zbývající výrobci v USA a Japonsku měli svá odbytiště hlavně na svých domácích trzích. Proto byl učiněn závěr, že dovoz z jiných zemí než z ČLR byly mimořádně malý.
(66)
Podle informací z výrobního odvětví Unie se wolframové elektrody ve Vietnamu a Jižní Koreji v současnosti nevyrábějí a dovoz z těchto zemí pocházel vlastně z ČLR. V průběhu tohoto šetření však nebyly získány informace, které by toto tvrzení potvrdily.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
7.1 Předběžné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(68)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, z důvodu zachování důvěrnosti jsou údaje vykazovány v rozmezích.
7.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok snižovala. Ke konci období přezkumného šetření výroba poklesla o 29 % oproti roku 2008. Tento trend byl obzvláště negativní v roce 2009, kdy poklesla o více než 40 %.
Tabulka 5
Celková výroba v Unii
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výroba
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. V důsledku poklesu výroby se projevil i celkový pokles využití kapacity mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 27 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 41 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výrobní kapacita
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.3 Zásoby
(71)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 20 %. Tento trend je v souladu s tendencí klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
Tabulka 7
Konečný stav zásob
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Konečný stav zásob
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.4 Objem prodeje
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl o 23 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, přičemž k prudkému poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009. Tento negativní trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby, s výjimkou roku 2010.
Tabulka 8
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem (v kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.5 Podíl na trhu
(73)
V důsledku toho, co bylo konstatováno v předchozím bodě odůvodnění o objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu. Tento vývoj vedl k podílu na trhu mezi 20 % a 25 %, což je mírně méně než podíl na trhu zaznamenaný na začátku posuzovaného období.
Tabulka 9
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Podíl na trhu Unie (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
7.6 Růst
(74)
Jak bylo vysvětleno výše, spotřeba v Unii se mezi rokem 2008 a 2009 v důsledku hospodářského útlumu značně snížila, ale od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu.
7.7 Zaměstnanost a produktivita
(75)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 13 %.
(76)
Po poklesu výroby, se v průběhu posuzovaného období snížila také produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg na jednoho zaměstnance. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Index zaměstnanců
100
65
84
87
Index produktivity
100
92
106
83
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.8 Jednotkové prodejní ceny
(77)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nebyli ve spojení, mezi rokem 2008 a 2010 mírně padaly, částečně v důsledku vlivu hospodářské krize. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření jednotkové prodejní ceny výrazně vzrostly. Celkově se ceny výrobního odvětví Unie zvýšily o 35 % během posuzovaného období. Tento cenový vývoj, zejména mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření, byl způsoben zvýšením ceny hlavních složek wolframových elektrod.
Tabulka 11
Jednotková cena prodeje v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.9 Ziskovost
(78)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se ziskovost zvýšila po dosažení nižší úrovně v letech 2009 a 2010. Ziskovost však zůstala v záporných hodnotách v průběhu celého posuzovaného období.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.10 Investice a návratnost investic
(79)
Investice do podnikání se během posuzovaného období u dotčeného výrobku významně snížily.
(80)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2008 zaznamenalo výrobní odvětví Unie zápornou návratnost investic, která se mírně zlepšila, avšak v průběhu období přezkumného šetření zůstala záporná.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Investice
100
2
23
18
Návratnost investic
100
100
96
103
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(81)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen v procentu obratu dotčeného výrobku, se během posuzovaného období výrazně zlepšil, přesto však zůstal záporný.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.12 Mzdy
(82)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mzdy ve výrobního odvětví Unie poklesly o 16 % v souladu s poklesem počtu zaměstnanců.
7.13 Velikost dumpingového rozpětí
(83)
Navzdory platným opatřením přetrvával během období přezkumného šetření značný dumping na úrovni výrazně převyšující stávající úroveň opatření. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě, skutečnému objemu dovozu z ČLR a cenám, které vykazovaly výrazné podbízení proti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na odvětví Unie za zanedbatelný.
7.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu. I přes platná antidumpingová opatření se výrobní odvětví Unie nedokázalo zotavit z účinků dřívějšího dumpingu. V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet svůj podíl na trhu, ale to jej přivedlo jen do ztráty.
8. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(85)
Odvětví Unie zůstalo v nejisté hospodářské situaci a byla mu nadále působena podstatná újma. V posuzovaném období se zhoršily téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie. Proto nebylo možno dojít k závěru, že situace výrobního odvětví Unie je jistá.
(86)
V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet si svůj podíl na trhu, ale prodávalo za ceny výrazně pod hranicí rentability. Růst prodejních cen výrobního odvětví Unie mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření souvisí s nárůstem cen surovin a vlastně ani nepokryl celkové náklady výrobního odvětví Unie.
(87)
Závěrem lze říci, že potíže výrobního odvětví Unie lze jednoznačně spojovat s masivní přítomnosti levného čínského dovozu přezkoumávaného výrobku na trhu Unie, který se prodává za výrazně dumpingové ceny, a to i přes platná opatření. Tento faktor stačil k tomu, aby předurčil situaci, v níž výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty ve snaze udržet si přiměřený podíl na trhu. Navíc byly tyto potíže dále prohlubovány během téměř celého posuzovaného období působením dvou faktorů: poklesem trhu během hospodářské krize v letech 2008-2009 a, i když v menším rozsahu, náhlým zvýšením cen surovin během období přezkumného šetření. To vedlo k situaci, kdy ztráty dosáhly významné úrovně.
(88)
Vzhledem k nepříznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nadále působena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(89)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(90)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma přetrvá i nadále, pokud by opatření zanikla.
2. Objem čínského dovozu
(91)
Je třeba připomenout, že spotřeba na trhu Unie od doby původního šetření výrazně klesla, zejména v důsledku hospodářského útlumu. Za těchto okolností objem čínského dovozu v období přezkumného šetření vzrostl na úroveň značně převyšující 50 000 kg. Objem dovozu vzrostl o 9 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal.
3. Volná kapacita v ČLR
(92)
Jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění, na základě dostupných informací existuje v ČLR značná volná kapacita. Lze očekávat, že velká část této volné kapacity by mohla být využita ke zvýšení dovozu na trh Unie, pokud by nebyla zavedena antidumpingová opatření. Je to proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh v ČLR dokázaly absorbovat významnou produkci čínské volné kapacity. Existuje tudíž kapacita pro významné zvýšení dovozu do Unie. Během období přezkumného šetření by nevyužitá kapacita byla odhadem pětkrát větší než spotřeba v Unii.
(93)
Mimoto informace předložené během šetření ukazují na významná narušení trhu se surovinou (parawolframan amonný), která se používá na výrobu přezkoumávaného výrobku. Na tuto surovinu se vztahují vývozní kvóty a vývozní daně uložené čínskými orgány. Tím se omezuje vývoz parawolframanu amonného a uměle se zvyšuje jeho cena na světovém trhu. Tato narušení pravděpodobně pobídnou čínský průmysl k výrobě a vývozu za nízké ceny, zatímco výrobní odvětví Unie je nuceno vyrábět obdobný výrobek na základě uměle vysokých cen surovin.
4. Atraktivita trhu Unie
(94)
Bylo prokázáno, že čínští vyvážející výrobci projevovali trvalý zájem o trh v Unii a byli schopni zvyšovat objem dovozu na úkor odbytu výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření dokonce zvýšili svůj již beztak značný podíl na trhu.
5. Závěr
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo po několik let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a stále je v nejisté hospodářské situaci.
(96)
Pokud by opatření zanikla, existuje velká pravděpodobnost vyššího objemu dumpingového dovozu, který by mohl vážně ohrozit existenci výrobního odvětví Unie. ČLR totiž disponuje značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně z velké části směřována na trh Unie za dumpingové ceny, které vykazují cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
(97)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně přetrvávání dumpingu, volné kapacity v ČLR, zjištěného narušení na trhu surovin, potenciálu vyvážejících výrobců v ČLR přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie, chování čínských vývozců, pokud jde o vývozní ceny, které vykazují jasné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, a přitažlivosti trhu Unie, by případné zrušení opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání újmy.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(99)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(100)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu působícího újmu, existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že není v zájmu Unie v daném konkrétním případě opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Vzhledem k situaci výrobního odvětví Unie a analýze pravděpodobnosti obnovení újmy je zřejmé, že výrobní odvětví Unie by pravděpodobně zažilo vážné zhoršení své finanční situace v případě, že by antidumpingová opatření zanikla. Během celého posuzovaného období výrobní odvětví Unie přicházelo o objem výroby a prodeje, zatímco dovoz z dotčené země i přes platná opatření rostl. Během stejného období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršovala vinou těžkých ztrát. Na trhu Unie je proto nutno posílit podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(102)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a zlepšit svou finanční situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(103)
Žádný z 15 oslovených uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Stejně jako v původním šetření nedošly odpovědi na dotazník od zainteresovaných uživatelů. V původním šetření se nespolupráce vysvětlovala slabým dopadem wolframových elektrod na jejich výrobní náklady, protože se ukazuje, že hlavními kritérii pro odběratele jsou kvalita a spolehlivost. Vzhledem k zřejmě okrajovému dopadu přezkoumávaného výrobku na náklady spojené s navazujícími výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů.
4. Zájem dovozců
(104)
Tři dovozci se obrátili na Komisi na začátku šetření, ale nebyli shledáni zúčastněnými stranami, jelikož v období přezkumného šetření nedováželi dotčený výrobek z ČLR. Vzhledem k tomu, že dovozci wolframových elektrod neprojevili během šetření žádný zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nepochybně nebylo v rozporu se zájmem EU.
5. Závěr
(105)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(106)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(107)
Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 260/2007.
(108)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingového clu použitelnému na všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových svářecích elektrod, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahujících nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiných než získaných prostým slinováním, též upravených do stanovené délky, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00 (kódy TARIC 8101991010 a 8515900010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Všechny ostatní společnosti
63,5 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 508/2013,
annettu 29 päivänä toukokuuta 2013,
asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun johdosta tapahtuvasta lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen volframielektrodien tuonnissa
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Tutkimuksen jälkeen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 260/2007 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien tiettyjen volframielektrodien tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 63,5 prosentin suuruisen arvotullin muodossa kaikkien muiden paitsi kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joille myönnettiin yksilöllinen tulli.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(2)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä maaliskuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (3), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Kiinasta peräisin olevien tiettyjen volframielektrodien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
(3)
Tarkastelu pantiin vireille, kun Eurométaux, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, oli esittänyt asiaa koskevan perustellun pyynnön sellaisen unionin tuottajan puolesta, jonka tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia tiettyjen volframielektrodien tuotannosta unionissa.
(4)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.
3. Tutkimus
3.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(5)
Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2008 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
3.2 Tutkimuksen osapuolet
(6)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, toiselle tiedossa olevalle unionin tuottajalle, Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, mahdollisissa vertailumaissa toimiville tuottajille ja Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(7)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(8)
Koska tutkimuksessa oli mukana suuri määrä Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(9)
Kolme tuojaa ilmoittautui. Yksikään niistä ei kuitenkaan tuonut Kiinasta peräisin olevia tiettyjä volframielektrodeja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(10)
Koska vain kaksi Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot, vientiä harjoittavista tuottajista ei ollut tarpeen valita otosta.
(11)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin kahdelta unionin tuottajalta, kahdelta Kiinassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja yhdeltä Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’, toimivalta tuottajalta.
(12)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat
-
Plansee SE, Itävalta
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Saksa
b)
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd, Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Yhteen yhteistyössä toimineeseen vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä oleva yritys Kiinassa
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd, Shanghai
d)
Yhteen yhteistyössä toimineeseen vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä olevat yritykset Euroopan unionissa
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Saksa
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgia
e)
Vertailumaa
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, Yhdysvallat
B. TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(13)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin asetuksessa (EY) N:o 260/2007 määritelty tuote eli Kiinasta peräisin olevat volframielektrodit, myös volframitangot ja -puikot hitsauselektrodeja varten, joiden painosta vähintään 94 prosenttia on volframia, muut kuin ainoastaan sintratut, leikkaamattomat tai määräpituisiksi leikatut, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 00, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.
(14)
Tarkastelun kohteena olevaa tuotetta käytetään hitsauksessa ja muissa samankaltaisissa menetelmissä. Volframielektrodeja käytetään useilla eri teollisuudenaloilla, muun muassa rakennus-, laivanrakennus-, auto-, merenkulku-, kemian-, ydin- ja avaruusteollisuudessa sekä öljy- ja kaasuputkissa. Kun otetaan huomioon tuotteen fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja se, että kuluttajan kannalta eri tuotelajit ovat keskenään korvattavissa, kaikkien volframielektrodien katsotaan muodostavan tässä menettelyssä yhden tuotteen.
(15)
Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkastelun kohteena olevalla tuotteella, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella ja vertailumaassa tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomautukset
(16)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja johtaisiko voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
(17)
Kuten edellä todettiin, Kiinassa toimivista vientiä harjoittavista tuottajista ei ollut tarpeen valita otosta. Kahden yhteistyössä toimineen yrityksen tuonti kattoi 80-85 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella katsottiin, että yhteistyön taso oli korkea.
(18)
Alkuperäisessä tutkimuksessa toiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle oli myönnetty markkinatalouskohtelu perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti ja toiselle yksilöllinen kohtelu perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti. On syytä huomata, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisissa tutkimuksissa ei tarkastella uudelleen markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua. Kolmannelle yritykselle, joka ei toiminut yhteistyössä tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, myönnettiin alkuperäisessä tutkimuksessa yksilöllinen kohtelu.
2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
2.1 Vertailumaa
(19)
Koska Kiina on siirtymätalousmaa, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan säännösten mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytetyn hinnan tai laskennallisen arvon perusteella.
(20)
Vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin, että vertailumaana normaaliarvon määritystä varten käytettäisiin Yhdysvaltoja kuten oli tehty alkuperäisessä tutkimuksessakin. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää näkökantansa tämän vertailumaan sopivuudesta. Asiasta ei esitetty huomautuksia.
(21)
Komissio tutki vielä, voisiko joku muu maa olla kohtuullinen valinta vertailumaaksi ja löysi muita kolmansia maita, joista Eurostatin tietojen mukaan tuotiin volframielektrodeja. Tiedossa oleviin, kyseisissä maissa toimiviin mahdollisiin tuottajiin otettiin yhteyttä, ja niitä pyydettiin toimimaan tutkimuksessa yhteistyössä. Yhteistyö ei kuitenkaan toteutunut.
(22)
Yhdysvaltoja pidettiin edustavina viitemarkkinoina erityisesti siksi, että sen kotimarkkinat ovat avoimet ja kilpailuun perustuvat. Yhdysvaltoja käytettiin vertailumaana myös alkuperäisessä tutkimuksessa. Uusia tai muuttuneita olosuhteita, joiden perusteella vertailumaata olisi syytä vaihtaa, ei näyttänyt esiintyvän, eikä sellaisista myöskään ilmoitettu komissiolle.
(23)
Sen vuoksi Yhdysvaltoja on käytetty tässä tarkastelussa markkinataloutta toteuttavana vertailumaana. Ainoaan tiedossa olleeseen Yhdysvalloissa toimivaan tuottajaan otettiin yhteyttä, ja se suostui toimimaan yhteistyössä ja vastaamaan kyselyyn ja hyväksyi tarkastuskäynnin. Kyseisen yrityksen tarkastettuja myynti- ja tuotantolukuja käytettiin normaaliarvon määrittämiseen niille yrityksille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua alkuperäisessä tutkimuksessa.
2.2 Normaaliarvo
(24)
Sille yritykselle, jolle myönnettiin alkuperäisessä tutkimuksessa markkinatalouskohtelu, on määritetty normaaliarvo sitä koskevien tietojen perusteella. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko volframielektrodien kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli oliko kotimaan kulutukseen tarkoitetun tuotteen myyntimäärä vähintään viisi prosenttia yrityksen unioniin viemän tarkastelun kohteena olevan tuotteen määrästä.
(25)
Sen jälkeen tutkittiin, voitiinko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti määrittämällä, kuinka suuri osuus kotimarkkinoilla riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.
(26)
Niiden tarkasteltavana olevien tuotelajien osalta, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo määritettiin viejämaan riippumattomien asiakkaiden maksamien hintojen perusteella. Muiden tarkastelun kohteena olevien tuotelajien osalta normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Määritetyn normaaliarvon laskemiseen käytettiin näin ollen yrityksen tuotantokustannuksia, joihin lisättiin myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä saavutettu voitto perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
(27)
Eräs osapuoli väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että myynti-, yleis- ja hallintokustannusten määrittämiseen käytettiin erilaista menettelyä kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, millä saattoi olla vaikutusta sen voittomarginaalin määrittämiseen, jota käytettiin laskennallisen arvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Osapuoli ei kuitenkaan esittänyt väitteensä tueksi lisänäyttöä tutkimuksessa jo aiemmin esitettyjen tietojen lisäksi. On syytä huomata, että perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti myynti-, yleis- ja hallintokustannukset on kohdennettu liikevaihdon perusteella ja että samaa menettelyä käytettiin myös alkuperäisessä tutkimuksessa.
(28)
Alkuperäisessä tutkimuksessa käytetty voitto ei perustunut tavanomaisen kaupankäynnin tarkasteluun, koska yhtäkään tarkastelun kohteena olevaa vietyä tuotelajia ei myyty kotimarkkinoilla tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä. Tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa kävi ilmi, että joidenkin tarkastelun kohteena olevien tuotelajien myynti oli kannattavaa, ja sen vuoksi normaaliarvon laskemiseen käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti näistä liiketoimista saatua voittoa.
(29)
Sille yritykselle, jolle ei alkuperäisessä tutkimuksessa myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti yhteistyössä toimineelta vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen perusteella. Vertailumaassa toimivan tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olleen riittävää ja tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, joten sitä voitiin käyttää normaaliarvon määrittämiseen yritykselle, jolle ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua.
2.3 Vientihinta
(30)
Sen yrityksen, jolle oli myönnetty markkinatalouskohtelu, koko vientimyynti unioniin tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan välityksellä, joka jälleenmyi tuotetta etuyhteydessä oleville ja etuyhteydettömille yrityksille unionissa. Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle, ja sitä oikaistiin asianmukaisesti kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten sekä kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi. Tässä käytettiin etuyhteydessä olevien yritysten omia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia.
(31)
Eräs osapuoli väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että etuyhteydessä olevien tuojien myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia määritettäessä otettiin huomioon tiettyjä kustannuksia, jotka liittyivät muiden kuin tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin ja että nämä kustannukset olisi sen vuoksi jätettävä huomioimatta. On syytä huomata, että vientihintaa laskettaessa otettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti huomioon asianomaisten yritysten toimittamat todennetut myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset. Väitteen, jonka mukaan ilmoitetut myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sisälsivät muiden tuotteiden myyntiin liittyviä kustannuksia, tueksi ei esitetty mitään näyttöä, ja sen vuoksi väite hylättiin.
(32)
Lisäksi asianomaisen osapuolen esittämät vientihintoja koskevat huomautukset perustuivat asianomaisen valuutan virheelliseen noteeraukseen. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(33)
Yksikään unionissa toimiva etuyhteydetön tuoja ei toiminut yhteistyössä voittomarginaalin laskemiseksi. Alkuperäisessä tutkimuksessa käytettiin etuyhteydessä olevien tuojien voittomarginaalia sillä perusteella, että etuyhteydettömien tuojien toimintaa ei pystytty vertaamaan asianomaisten etuyhteydessä olevien tuojien toimintaan riittävän tasapuolisesti. Tutkimus osoitti, että etuyhteydessä olevan tuojan toiminta oli samanlaista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kuin se oli ollut alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla, eli suurin osa tuoduista volframielektrodeista integroitiin ryhmän tuottamaan tärkeimpään tuotteeseen, hitsauspolttimeen. On huomattava, että volframielektrodien arvo on vähäinen verrattuna lopputuotteeseen. Tällä perusteella pääteltiin samoin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, että vientihinta voitiin muodostaa tarkasti etuyhteydessä olevan tuojan oman voittomarginaalin perusteella.
(34)
Sen yrityksen, jolle myönnettiin yksilöllinen kohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa, koko vientimyynti unioniin tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille. Perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti vientihinta määritettiin näin ollen tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(35)
Kaikkien muiden Kiinassa toimivien tuottajien vientihinta määritettiin perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tuontitilastojen perusteella.
(36)
Perusasetuksen 11 artiklan 10 kohdan mukaisesti vientihinnat määritettiin vähentämällä maksettujen polkumyyntitullien määrä, koska yksikään osapuolista ei toimittanut näyttöä siitä, että tullit olisi siirretty asianmukaisesti jälleenmyyntihintoihin ja myöhempiin myyntihintoihin unionin markkinoilla.
2.4 Vertailu
(37)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(38)
Molempia yhteistyössä toimineita vientiä harjoittavia tuottajia koskevan normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa tietyt kuljetus-, vakuutus- ja luottokustannusten erot, jotka vaikuttivat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen.
2.5 Polkumyyntimarginaali
(39)
Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa.
(40)
Vertailu osoitti, että se vientiä harjoittava tuottaja, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa, jatkoi polkumyyntiä merkittävissä määrin.
(41)
Sen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jolle myönnettiin yksilöllinen kohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa, sekä kaikkiin muihin Kiinassa toimiviin yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavan koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin osalta todettiin, että polkumyynti jatkui jopa suuremmissa määrin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa.
3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.1 Alustava huomio
(42)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla todetun polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan.
(43)
Tässä yhteydessä on huomattava, että yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osuus koko Kiinan tuotantokapasiteetistä oli vain noin 10 prosenttia. Sen vuoksi päätelmät oli tehtävä suurelta osin tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen ja muiden julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella. Erityisesti tarkasteltiin kiinalaisten tuottajien vientihinnoittelua muilla kolmansien maiden markkinoilla, Kiinan tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia sekä unionin markkinoiden houkuttelevuutta kiinalaisille viejille.
3.2 Kiinalaisten tuottajien vientihinnoittelu muiden kolmansien maiden markkinoilla
(44)
Muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin osalta on syytä huomata, että julkisista kiinalaisista tietokannoista saatavat tilastotiedot kattavat tarkastelun kohteena olevaa tuotteen lisäksi muita tuotteita, eikä siksi ollut mahdollista tehdä asianmukaista analyysiä muille markkinoille suuntautuvan viennin määrästä tai hinnoista. Yhteistyössä toimineet kaksi kiinalaista tuottajaa eivät vieneet tuotetta muiden kolmansien maiden markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille. Tämän vuoksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson vientihintoja muiden kolmansien maiden markkinoille ei pystytty määrittämään luotettavasti, eikä käytettävissä olevien tietojen perusteella pystytty tekemään selkeitä päätelmiä.
3.3 Kiinalaisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti
(45)
Jäljempänä esitetty analyysi perustuu pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä toimittamiin tietoihin, jotka ristiintarkastettiin julkisesti saatavilla olevien tietojen kanssa.
(46)
Tämän pohjalta Kiinassa toimivien tuottajien kapasiteetin arvioitiin olevan 1 600 000 kg. Pyynnön esittäjä arvioi kiinalaisten tuottajien kapasiteetin käyttöasteen olevan noin 63 prosenttia, eli käyttämätöntä kapasiteettia oli noin 600 000 kg, mikä on lähes viisi kertaa enemmän kuin unionin kokonaiskulutus tarkastelua koskevalla ajanjaksolla. Näin ollen saatavilla on suuria määriä Kiinasta vientiä varten, varsinkin kun ei ole mitään merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan näin merkittävän käyttämättömän kapasiteetin.
3.4 Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat
(47)
Tuonti Kiinasta unioniin lisääntyi tarkastelujaksolla 9 prosenttia ollen selvästi yli 50 000 kilogrammaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa noin puolta unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(48)
Koko tarkastelujaksolla tuontihinnat vaihtelivat ja noudattivat samoja kehityssuuntauksia kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla. Kaiken kaikkiaan tuontihinnat nousivat vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 42 prosenttia, ja ne olivat edelleen polkumyyntihintoja. Hintojen nousu selittyy pääasiassa tärkeimmän raaka-aineen (volframijauhe) korkeilla kustannuksilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
3.5 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(49)
Unionin markkinat ovat yksi maailman suurimmista markkinoista, noin 20 prosenttia volframielektrodien maailmanlaajuisesta kulutuksesta. Kiinalaiset yritykset ovat osoittaneet suurta kiinnostusta lisätä läsnäoloaan unionin markkinoilla; tätä tukee se tosiasia, että ne säilyttivät merkittävän 45 prosentin markkinaosuutensa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja jopa kasvattivat sitä.
3.6 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä
(50)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että kiinalaisia tuotteita tuotiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja että polkumyyntimarginaalit olivat huomattavat. Kun otetaan huomioon erityisesti unionin markkinoiden hintatasoa koskeva analyysi ja kiinalaisten tuottajien unionin markkinoita kohtaan osoittama kiinnostus sekä unionin kokonaiskulutusta suurempi käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, voidaan päätellä, että polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys on suuri, jos toimenpiteet kumotaan.
D. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Unionin tuotannonalan määritelmä
(51)
Tässä tutkimuksessa vahvistui, että unionissa volframielektrodeja tuottaa kaksi tuottajaa. Molemmat tuottajat toimivat tutkimuksessa täysin yhteistyössä.
(52)
Edellä mainittujen yritysten katsotaan muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
2. Alustava huomio
(53)
Koska unionin tuotannonala muodostuu vain kahdesta yrityksestä, sitä koskevat tiedot esitetään joko indekseinä tai vaihteluväleinä, jotta tietojen luottamuksellisuus voidaan varmistaa perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.
(54)
Koska Eurostatin kyseistä CN-koodia koskevat tiedot sisälsivät myös muita tuotteita kuin volframielektrodit, tuontitietoja on tarkasteltu Taric-koodien tasolla, ja niitä on täydennetty perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerätyillä tiedoilla. Taric-tiedot katsotaan luottamuksellisiksi, koska ne ovat niin yksityiskohtaisia, että niiden avulla voidaan tunnistaa osapuolet. Tästä syystä osa tiedoista esitettiin vaihteluväleinä.
3. Unionin kulutus
(55)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuvan myynnin ja Eurostatin tuontitietojen (Taric-koodien tasolla täydennettynä perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerätyillä tiedoilla) perusteella.
(56)
Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, jäljempänä ’tarkastelujakso’, unionin kulutus laski 16 prosenttia. Unionin kulutus laski huomattavasti vuosien 2008 ja 2009 välillä, ja se on kasvanut sen jälkeen saavuttamatta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kuitenkaan kriisiä edeltävää tasoa. Vuoden 2009 alhaisimmasta tasosta tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon unionin kulutus kasvoi lähes 40 prosenttia.
Taulukko 1
Kulutus
Määrä
(kilogrammaa)
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kulutus
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Indeksi (2008 = 100)
100
61
75
84
Lähde:
Kyselyvastaukset, Eurostat, 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot.
4. Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(57)
Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus määritettiin perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerätyillä tiedoilla täydennettyjen Taric-tason tilastotietojen perusteella.
(58)
Vaikka unionin kulutus pieneni absoluuttisesti, Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnin määrä kasvoi 9 prosenttia tarkastelujaksolla ollen yli 50 000 kg tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. taulukko 2). Tämä tuonnin kasvu ja unionin kulutuksen yleinen lasku tarkastelujaksolla johtivat siihen, että kiinalaisten viejien markkinaosuus kasvoi noin puoleen unionin markkinoista.
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä
51 771
36 188
39 953
56 289
Indeksi (2008 = 100)
100
70
77
109
Markkinaosuus (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Lähde:
Eurostat, 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot.
5. Kiinasta tulevan tuonnin hinnat
5.1 Hintojen kehitys
(59)
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat nousivat noin 40 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä; tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla nousu oli jyrkkää. Hintojen nousu selittyy pääasiassa tärkeimmän raaka-aineen (volframijauhe) korkeilla kustannuksilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 3
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Hinnat
euroa/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Indeksi (2008 = 100)
100
92
114
142
Lähde:
Eurostat, 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot
5.2 Hintojen alittavuus
(60)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan keskimääräiset hinnat. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alittavuuden marginaali oli 37 prosenttia; vaikka laskelmaan otetaan mukaan polkumyyntitulli, alittavuuden marginaali oli edelleen korkea, 24 prosenttia. Laskelma perustui yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien CIF-vientihinnan ja unionin tuotannonalan keskimääräisen noudettuna lähettäjältä -tason hinnan vertailuun. Hintojen katsottiin olevan edustavia Kiinan osalta, sillä kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus Kiinasta tulevasta volframielektrodien tuonnista oli noin 80 prosenttia.
(61)
Eräs vientiä harjoittava tuottaja väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että hintoja ei verrattu tuotelajikohtaisesti ja että väitettyjen tuotelajien välisten merkittävien hintaerojen vuoksi hintojen alittavuuden taso ei ollut huomattava. Saatavilla olevien tietojen perusteella tuotelajikohtainen hintavertailu oli mahdollista vain osittain unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin osalta ja osittain unioniin suuntautuvan viennin osalta. Kyseinen osapuoli ei kuitenkaan esittänyt näyttöä, joka kyseenalaistaisi käytetyn menettelyn kohtuullisuuden. Sen vuoksi väite oli hylättävä.
(62)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen väitettiin myös, että Kiinasta tulevan tuonnin hintoja ja unionin tuotannonalan myyntihintoja unionin markkinoilla ei verrattu samassa kaupan portaassa. Väitettä ei perusteltu eikä kyseinen osapuoli esittänyt tietoja tai näyttöä, joiden mukaan myyjän toimet ja hinnat olisivat johdonmukaisesti ja huomattavasti erilaisia eri kaupan portaissa. Tämän vuoksi väite hylättiin.
6. Tuonti muista kolmansista maista
(63)
Seuraavassa taulukossa esitetään tuontimäärät ja -hinnat muista maista tarkastelujaksolla. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus määritettiin perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerätyillä tiedoilla täydennettyjen Taric-tason tilastotietojen perusteella.
Taulukko 4
Tuonti muista kolmansista maista
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Vietnam
Tuontimäärä (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Indeksi (2008 = 100)
100
51
49
93
Hinta
euroa/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Indeksi (2008 = 100)
100
102
104
126
Etelä-Korea
Tuontimäärä (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Indeksi (2008 = 100)
100
38
52
16
Hinta
euroa/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Indeksi (2008 = 100)
100
87
87
116
Muut kolmannet maat
Tuontimäärä (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Indeksi (2008 = 100)
100
82
143
120
Hinta
euroa/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Yhteensä
Tuontimäärä (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Indeksi (2008 = 100)
100
50
63
67
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Hinta
euroa/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Indeksi (2008 = 100)
100
103
110
121
Lähde:
Eurostat, 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot.
(64)
Muista kolmansista maista unioniin suuntautuvan tuonnin määrä laski tarkastelujaksolla noin 33 prosenttia. Markkinaosuudet laskivat tarkastelujaksolla, ja ne olivat 30 %-35 % tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat nousivat 21 prosenttia samalla ajanjaksolla.
(65)
On syytä muistaa, että alkuperäisen tutkimuksen aikana samankaltaista tuotetta tuotiin unionin markkinoille merkittäviä määriä vain Kiinasta. Alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että jäljelle olevien Yhdysvalloissa ja Japanissa toimivien tuottajien ydinmarkkinat olivat niiden kotimarkkinat. Sen vuoksi todettiin, että muista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti oli äärimmäisen vähäistä.
(66)
Unionin tuotannonalan toimittamissa tiedoissa väitettiin, että Vietnamissa ja Etelä-Koreassa ei tuoteta volframielektrodeja ja että kyseisistä maista tuleva tuonti on itse asiassa peräisin Kiinasta. Tässä tutkimuksessa ei kuitenkaan saatu mitään tietoja, jotka olisivat vahvistaneet tämän väitteen.
7. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
7.1 Alustavat huomautukset
(67)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(68)
Koska unionin tuotannonala koostuu vain kahdesta tuottajasta, tiedot ilmoitetaan vaihteluväleinä luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä.
7.2 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(69)
Unionin tuotannonalan tuotanto väheni tarkastelujakson aikana joka vuosi. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun mennessä tuotanto väheni 29 prosenttia vuodesta 2008. Kehityssuuntaus oli erityisen negatiivinen vuonna 2009, jolloin tuotanto väheni yli 40 prosenttia.
Taulukko 5
Unionin kokonaistuotanto
Määrä
(kg)
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Indeksi (2008 = 100)
100
60
82
71
Lähde:
Kyselyvastaukset.
(70)
Tuotantokapasiteetti pysyi tarkastelujakson aikana vakaana. Koska tuotanto väheni, kapasiteetin käyttö väheni kokonaisuutena katsoen 27 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana ja oli kyseisen jakson lopussa 41 prosenttia. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:
Taulukko 6
Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Määrä
(kg)
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Indeksi (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste (%)
57
35
47
41
Indeksi (2008 = 100)
100
60
82
73
Lähde:
Kyselyvastaukset.
7.3 Varastot
(71)
Unionin tuotannonalan loppuvarastot pienenivät 20 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä kehitys noudattelee kulutuksen supistumiseen liittyvää yleistä suuntausta unionin markkinoilla samalla ajanjaksolla.
Taulukko 7
Loppuvarastot
Määrä
(kg)
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Indeksi (2008 = 100)
100
70
85
80
Lähde:
Kyselyvastaukset.
7.4 Myynnin määrä
(72)
Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan myynnin määrä laski 23 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana; lasku oli erityisen jyrkkää vuosien 2008 ja 2009 välillä. Tämä negatiivinen kehityssuuntaus on ollut jyrkempi kuin kokonaiskulutuksen lasku, lukuun ottamatta vuotta 2010.
Taulukko 8
Myynti riippumattomille asiakkaille
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Indeksi (2008 = 100)
100
65
87
77
Lähde:
Kyselyvastaukset.
7.5 Markkinaosuus
(73)
Edellisessä kappaleessa esitetyn unionin tuotannonalan myynnin määrää unionin markkinoilla koskevan huomion mukaisesti unionin tuotannonalan markkinaosuus laski tarkastelujaksolla. Vaikka unionin tuotannonalan myyntimäärät vähenivät, se pystyi säilyttämään markkinaosuutensa vuosina 2009 ja 2010, mutta menetti osuuttaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun myynti laski vaikka markkinat kasvoivat. Tämä johti 20-25 prosentin markkinaosuuteen, joka oli hiukan pienempi kuin tarkastelujakson alussa tilastoitu markkinaosuus.
Taulukko 9
Unionin markkinaosuus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin markkinaosuus (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Indeksi (2008 = 100)
100
107
117
91
Lähde:
Kyselyvastaukset, Eurostat, 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot.
7.6 Kasvu
(74)
Edellä esitetyn mukaisesti unionin kulutus laski huomattavasti vuosien 2008 ja 2009 välillä taloudellisen taantuman seurauksena; kulutus on kasvanut sen jälkeen saavuttamatta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kuitenkaan kriisiä edeltävää tasoa. Vaikka unionin tuotannonalan myyntimäärät vähenivät, se pystyi säilyttämään markkinaosuutensa vuosina 2009 ja 2010, mutta menetti osuuttaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun myynti laski vaikka markkinat kasvoivat.
7.7 Työllisyys ja tuottavuus
(75)
Työllisyys väheni unionin tuotannonalalla 13 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(76)
Tuotannon laskun seurauksena tuottavuus työntekijää kohti (kg/työntekijä) laski niin ikään tarkastelujaksolla. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:
Taulukko 10
Unionin kokonaistyöllisyys ja -tuottavuus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijäindeksi
100
65
84
87
Tuottavuusindeksi
100
92
106
83
Lähde:
Kyselyvastaukset.
7.8 Yksikkömyyntihinnat
(77)
Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa laskivat hieman vuosien 2008 ja 2010 välillä, mikä kuvastaa osittain talouskriisin vaikutusta. Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä yksikkömyyntihinnat nousivat huomattavasti. Kaiken kaikkiaan unionin tuotannonalan myyntihinnat nousivat 35 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä hintakehitys, joka tapahtui erityisesti vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, johtui volframielektrodien tärkeimpien komponenttien hintojen noususta.
Taulukko 11
Unionin tuotannonalan myynnin yksikköhinnat
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan myynnin yksikköhinta (euroa/tonni)
80-120
80-120
80-120
100-140
Indeksi (2008 = 100)
100
94
96
135
Lähde:
Kyselyvastaukset.
7.9 Kannattavuus
(78)
Kannattavuus parani vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä oltuaan alhaisempi vuosina 2009 ja 2010. Kannattavuus pysyi kuitenkin negatiivisena koko tarkastelujakson ajan.
Taulukko 12
Kannattavuus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus (myynti unionissa)
Indeksi (2008 = 100)
100
95
95
104
Lähde:
Kyselyvastaukset.
7.10 Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto
(79)
Investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvään liiketoimintaan vähenivät huomattavasti tarkastelujaksolla.
(80)
Sijoitetun pääoman tuotto noudatteli kannattavuuden suuntausta. Vuonna 2008 unionin tuotannonalan sijoitetun pääoman tuotto oli negatiivinen; se parani hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pysyen kuitenkin negatiivisena.
Taulukko 13
Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto
Indeksi (2008 = 100)
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit
100
2
23
18
Investointien tuotto
100
100
96
103
Lähde:
Kyselyvastaukset.
7.11 Kassavirta ja pääoman saanti
(81)
Kassavirta eli tuotannonalan kyky rahoittaa toimintansa itse, ilmaistuna prosenttiosuutena tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihdosta, parani huomattavasti tarkastelujaksolla, vaikka pysyikin negatiivisena.
Taulukko 14
Kassavirta
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta
Indeksi (2008 = 100)
100
99
96
106
Lähde:
Kyselyvastaukset.
7.12 Palkat
(82)
Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan palkat laskivat 16 prosenttia, mikä vastasi työntekijöiden määrän vähenemistä.
7.13 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(83)
Vaikka toimenpiteet olivat voimassa, polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla huomattavana ja ylitti merkittävästi toimenpiteiden tämänhetkisen tason. Kun otetaan huomioon suuri käyttämätön kapasiteetti, Kiinasta tulevan tuonnin tosiasiallinen määrä ja hinnat, jotka alittavat huomattavasti unionin tuotannonalan myyntihinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä.
7.14 Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(84)
Tutkimuksessa selvitettiin, oliko unionin tuotannonala toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista. Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta unionin tuotannonala ei kyennyt toipumaan aiemmasta polkumyynnistä. Vastatessaan Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttamaan hintapaineeseen unionin tuotannonala yritti pitää markkinaosuutensa mutta kärsi tappioita.
8. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(85)
Unionin tuotannonalan tilanne säilyi haavoittuvana, ja se kärsi edelleen merkittävää vahinkoa. Lähes kaikki unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit heikkenivät tarkastelujaksolla. Näin ollen ei voitu päätellä, että unionin tuotannonalan asema on nyt turvattu.
(86)
Vastatessaan Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttamaan hintapaineeseen unionin tuotannonala yritti pitää markkinaosuutensa ja joutui myymään reilusti alle kannattavaan hintaan. Unionin tuotannonalan myyntihintojen nousu vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä johtui raaka-aineiden hintojen noususta eikä kattanut unionin tuotannonalan kokonaiskustannuksia.
(87)
Päätelmänä on, että unionin tuotannonalan vaikeuksien voidaan selvästi katsoa olevan yhteydessä Kiinasta tulevaan, unionin markkinoille suuntautuvaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen laajamittaiseen halpatuontiin; voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta tuotetta myydään selkein polkumyyntihinnoin. Tämä tekijä riitti osoittamaan, että unionin tuotannonala on tilanteessa, jossa se kärsii tappioita pyrkiessään säilyttämään kohtuullisen markkinaosuuden. Vaikeuksia ovat lisäksi pahentaneet lähes koko tarkastelujakson ajan kaksi muuta tekijää: markkinoiden taantuminen vuosien 2008-2009 talouskriisin aikana ja, joskin vähäisemmässä määrin, raaka-ainekustannusten äkillinen nousu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä johti tilanteeseen, jossa tappiot ovat merkittävät.
(88)
Koska unionin tuotannonalan indikaattorit ovat kehittyneet negatiivisesti, katsotaan, että unionin tuotannonala kärsi tarkastelujaksolla edelleen perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomautukset
(89)
Unionin tuotannonala oli tarkastelujaksolla riskialttiissa tilanteessa ja edelleen alttiina Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahinkoa aiheuttaville vaikutuksille.
(90)
Asianomaisesta maasta tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, oliko vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
2. Kiinasta tulevan tuonnin määrät
(91)
On syytä muistaa, että unionin markkinoiden kulutus on vähentynyt merkittävästi alkuperäisen tutkimuksen jälkeen lähinnä talouden taantuman vuoksi. Näissä olosuhteissa Kiinasta tuleva tuonti lisääntyi 50 000 kilogrammaa ylittävälle tasolle tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tuonnin määrä on lisääntynyt 9 prosenttia, kun taas unionin tuotannonalan markkinaosuus on pienentynyt.
3. Käyttämätön kapasiteetti Kiinassa
(92)
Kuten johdanto-osan 46 kappaleessa todetaan, käytettävissä olevin tietojen mukaan Kiinassa on huomattava määrä käyttämätöntä kapasiteettia. Voidaan olettaa, että suuri osa tästä käyttämättömästä kapasiteetista voitaisiin käyttää unionin markkinoille suuntautuvan tuonnin lisäämiseksi, jos toimenpiteet eivät ole voimassa. Tätä tukee se, että mikään ei osoita kolmansien maiden markkinoiden tai Kiinan kotimarkkinoiden voivan ottaa vastaan näin merkittävän käyttämättömän kapasiteetin. Näin ollen kapasiteettia on olemassa unioniin suuntautuvan tuonnin lisäämiseksi merkittävissä määrin. Käyttämätöntä kapasiteettia arvioidaan olevan lähes viisi kertaa enemmän kuin unionin kokonaiskulutus oli tarkastelua koskevalla ajanjaksolla.
(93)
Lisäksi tutkimuksen aikana toimitetuista tiedoista kävi ilmi, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen käytettävien raaka-aineiden markkinoilla (ammoniumparavolframaatti) esiintyi merkittäviä vääristymiä. Kiinalaiset viranomaiset soveltavat kyseiseen raaka-aineeseen vientikiintiöitä ja -veroja. Niillä rajoitetaan ammoniumparavolframaatin vientiä ja kohotetaan keinotekoisesti sen hintaa maailmanmarkkinoilla. Nämä vääristymät todennäköisesti houkuttelevat kiinalaista teollisuutta entistä enemmän tuottamaan ja viemään halvoilla hinnoilla, kun taas unionin tuotannonalan on tuotettava samankaltainen tuote käyttämällä raaka-aineita, joiden kustannukset on kohotettu keinotekoisesti.
4. Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(94)
Tutkimuksessa havaittiin, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat osoittivat jatkuvaa kiinnostusta unionin markkinoita kohtaan ja pystyivät lisäämään tuonnin määrää unionin tuotannonalan myynnin kustannuksella. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ne jopa lisäsivät jo ennestään merkittävää markkinaosuuttaan.
5. Päätelmät
(95)
Unionin tuotannonala on kärsinyt Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksista jo vuosien ajan ja sen taloudellinen tilanne on edelleen epävarma.
(96)
Jos toimenpiteiden annetaan raueta, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisääntyminen on erittäin todennäköistä, mikä voisi vakavasti uhata unionin tuotannonalan olemassa oloa. Kiinassa on merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia, joka todennäköisesti suunnataan suurelta osin unionin markkinoille unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla alittavilla hinnoilla, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(97)
Kun otetaan huomioon edellä esitetyt päätelmät eli polkumyynnin jatkuminen, Kiinan käyttämätön kapasiteetti, raaka-aineiden markkinoilla esiintyvät vääristymät, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien mahdollisuus ohjata vientimääränsä unionin markkinoille, kiinalaisten viejien hintojen alittavuus verrattuna unionin tuotannonalan hintoihin ja unionin markkinoiden houkuttelevuus, toimenpiteiden kumoaminen tarkoittaisi vahingon todennäköistä jatkumista.
F. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(98)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista, kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista, tehtyyn arviointiin. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(99)
On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus on lisäksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu ja siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa, sen avulla voidaan myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(100)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahingollisen polkumyynnin jatkumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.
2. Unionin tuotannonalan etu
(101)
Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan tilanne ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskeva analyysi, on selvää, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi huomattavasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Koko tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärät laskivat, kun taas asianomaisesta maasta tuleva tuonti lisääntyi toimenpiteiden voimassaolosta huolimatta. Samana ajanjaksona unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni, ja se kärsi raskaita tappioita. Tästä syystä tehokkaan kilpailun edellytykset on palautettava unionin markkinoille.
(102)
Katsotaan, että toimenpiteiden jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, jonka pitäisi tällöin pystyä lisäämään myyntimääriään ja parantamaan taloudellista tilannettaan. Sen sijaan toimenpiteiden kumoaminen uhkaisi vakavasti unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta.
3. Käyttäjien etu
(103)
Yksikään niistä 15 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa, asianomaisilta käyttäjiltä ei saatu yhtään kyselyvastausta. Alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyöstä kieltäytymistä selitettiin volframielektrodien vähäisellä vaikutuksella niiden tuotantokustannuksiin, sillä laatu ja luotettavuus vaikuttavat olevan asiakkaiden tärkeimmät kriteerit. Koska tarkastelun kohteena olevan tuotteen vaikutus jatkojalostustuotteen kustannuksiin vaikuttaa olevan vähäinen, pääteltiin, että toimenpiteet eivät vaikuttaisi kielteisesti käyttäjäteollisuuteen.
4. Tuojien etu
(104)
Tutkimuksen alussa kolme tuojaa otti yhteyttä komissioon, mutta niiden ei katsottu olevan asianomaisia osapuolia, koska ne eivät olleet tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska volframielektrodien tuojat eivät osoittaneet minkäänlaista kiinnostusta tutkimuksen aikana, pääteltiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi selvästi EU:n edun vastaista.
5. Päätelmät
(105)
Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista.
G. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(106)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(107)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevien tiettyjen volframielektrodien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 260/2007 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava.
(108)
Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näitä erityissäännöksiä sovelletaan vain yrityksiin, joiden osalta otetaan käyttöön yksilöllinen tulli, ja ne käsittävät sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia volframielektrodeja, myös volframitankoja ja -puikkoja hitsauselektrodeja varten, joiden painosta vähintään 94 prosenttia on volframia, muita kuin ainoastaan sintrattuja, leikkaamattomia tai määräpituisiksi leikattuja, ja jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 00 (Taric-koodit 8101991010 ja 8515900010).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat tullit ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyynti-tulli
Taric-lisäkoodi
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Kaikki muut yritykset
63,5 %
A999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritettyjen yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 29 päivänä toukokuuta 2013.