NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 795/2014
ze dne 3. července 2014
o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy
(ECB/2014/28)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 3.1, článek 22 a čl. 34.1 první odrážku tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Čl. 127 odst. 2 čtvrtá odrážka Smlouvy a čl. 3.1 čtvrtá odrážka statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) zmocňují Eurosystém k tomu, aby podporoval plynulé fungování platebních systémů.
(2)
Eurosystém podporuje plynulé fungování platebních systémů mimo jiné tím, že vykonává dozor.
(3)
V lednu roku 2001 přijal Eurosystém Základní zásady pro systémově významné platební systémy („Core Principles for Systemically Important Payment Systems“), které vypracoval Výbor pro platební a zúčtovací systémy (CPSS) Banky pro mezinárodní platby jako minimální požadavky pro systémově významné platební systémy („systemically important payment systems“ („SIPS“ nebo „systémy SIPS“)) (1).
(4)
V dubnu roku 2012 byly Základní zásady pro systémově významné platební systémy nahrazeny zásadami CPSS a technického výboru Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) pro infrastruktury finančního trhu (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“) (2), které harmonizují a posilují stávající mezinárodní standardydozoru mimo jiné v případě systémů SIPS.
(5)
V souladu se zásadami CPSS-IOSCO by systémy SIPS měly podléhat účinnému dozoru na základě jednoznačně vymezených a zveřejněných kritérií, a to s ohledem na potenciál těchto systémů vyvolávat systémová rizika, pokud nejsou dostatečně chráněny vůči rizikům, jimž jsou vystaveny. Příslušné orgány by kromě toho měly mít dostatečnou pravomoc a zdroje k plnění svých úkolů včetně přijetí nápravného opatření. CPSS-IOSCO doporučuje, aby tyto zásady byly v nejvyšším možném rozsahu provedeny ve vnitrostátních právních a regulatorních rámcích.
(6)
Z tohoto důvodu a s cílem zajistit účinnost a spolehlivost systémů SIPS Evropská centrální banka (ECB) rozhodla, že zásady CPSS-IOSCO provede formou nařízení. Očekává se, že i orgány v jiných zemích zásady CPSS-IOSCO ve svém příslušném právním a regulatorním rámci obdobně zavedou a použijí v nejvyšším možném rozsahu, který jim tento rámec umožňuje.
(7)
Toto nařízení se vztahuje na systémy SIPS, které zahrnují systémově významné platební systémy pro velké i malé platby. Vztahuje se na platební systémy provozované centrálními bankami i soukromými provozovateli. Zásady CPSS-IOSCO uznávají, že existují výjimečné případy, kdy se tyto zásady vzhledem k požadavkům vymezeným v příslušném právním či správním předpisu nebo postupu odlišně použijí na platební systémy provozované centrálními bankami. Eurosystém má cíle veřejné politiky, povinnosti a institucionální uspořádání vymezené ve Smlouvě a statutu ESCB, což znamená, že systémy SIPS Eurosystému mohou být vyňaty z určitých požadavků na základě tohoto nařízení. S ohledem na tyto skutečnosti by systémy SIPS Eurosystému měly být vyňaty z konkrétních požadavků týkajících se správy a řízení, plánů na ukončení činnosti, kapitálu a likvidních aktiv, zajištění a investičních rizik, jež se vztahují na stejné oblasti jako příslušné požadavky formálně přijaté Radou guvernérů. Tyto výjimky jsou vymezeny v několika ustanoveních tohoto nařízení.
(8)
Na základě obecných zásad ECB/2012/27 ze dne 5. prosince 2012 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) (3) má TARGET2 decentralizovanou strukturu spočívající ve vzájemném propojení souboru platebních systémů. Systémy, které jsou součástí TARGET2, jsou s určitými výjimkami v případě omezení vyplývajících z vnitrostátních právních předpisů v nejvyšším možném rozsahu harmonizovány. Hlavním znakem systému TARGET2 je dále jednotná technická platforma s názvem Jednotná sdílená platforma (Single Shared Platform - SSP). Rada guvernérů má ve vztahu k TARGET2 nejvyšší pravomoc a zabezpečuje jeho veřejnou funkci: toto uspořádání v oblasti správy a řízení se odráží v dozoru nad TARGET2.
(9)
K účinnosti a spolehlivosti systému SIPS je třeba souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy a existence jednoznačných pravidel, postupů a smluv, na jejichž základě je tento systém provozován. Soulad s právními předpisy se týká právních systémů všech zemí, v nichž provozovatel SIPS nebo jeho účastníci vykonávají činnost.
(10)
Účinnost a spolehlivost systému SIPS závisí rovněž na jednoznačnosti a vhodnosti jeho systému správy a řízení, který musí být jasně zdokumentován.
(11)
Spolehlivý a stále se vyvíjející rámec pro komplexní řízení právního, úvěrového, operačního a investičního rizika, rizika likvidity, obecného podnikatelského rizika, rizika úschovy a dalších rizik, je zcela zásadní pro identifikaci, měření, sledování a řízení celé řady rizik, která vznikají na straně provozovatele SIPS či která tento provozovatel nese. Totéž platí i pro spolehlivost a odolnost rámce pro zajištění, pravidel a postupů pro případ selhání účastníka a plánů zachování provozu provozovatele SIPS.
(12)
Snížení systémového rizika mimo jiné vyžaduje neodvolatelnost zúčtování. Unie přijala směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (4). Směrnice 98/26/ES vyžaduje, aby pravidla pro systémy označené podle této směrnice vymezila okamžik vstupu (po němž jsou převodní příkazy právně vymahatelné a závazné pro třetí osoby i v případě úpadkového řízení proti účastníkovi) a okamžik neodvolatelnosti převodních příkazů. Vnitrodenní zúčtování nebo zúčtování v reálném čase může být rovněž vhodné, je-li v souladu s obecným obchodním modelem systému SIPS a je-li nezbytné k tomu, aby provozovatel a účastníci systému SIPS mohli řídit svá úvěrová rizika, případně rizika likvidity.
(13)
Objektivní a zveřejněná kritéria pro účast v systému SIPS, která jsou založena na riziku a která umožňují spravedlivý a (s výhradou přijatelných standardů pro kontrolu rizik) volný přístup do systému SIPS, podporují bezpečnost a účinnost systému SIPS a trhů, kterým slouží, aniž by při tom docházelo k nepřiměřenému omezení volného poskytování služeb.
(14)
Ustanoveními tohoto nařízení, jež vyžadují, aby provozovatel SIPS shromažďoval, zpracovával a předával údaje, by neměla být dotčena žádná použitelná pravidla ochrany údajů účastníků či klientů.
(15)
Celkově účinný a efektivní systém SIPS s jednoznačně vymezenými, měřitelnými a dosažitelnými cíli je nejlépe vybaven pro to, aby naplnil potřeby účastníků SIPS a trhů, jimž tento systém slouží.
(16)
V rozsahu, který lze považovat za možný a vhodný, se ECB za účelem plnění úkolů ESCB může obracet na národní centrální banky.
(17)
Požadavky vymezené v tomto nařízení jsou přiměřené specifickým rizikům a expozicím systémů SIPS.
(18)
Zásadními prvky při provádění zásad CPSS-IOSCO v nejvyšším rozsahu umožněném Smlouvou a statutem ESCB jsou oprávnění příslušných orgánů požadovat přijetí opatření k nápravě nebo zamezení opakování neplnění tohoto nařízení a oprávnění ECB ukládat účinné, přiměřené a odstrašující sankce za porušení tohoto nařízení.
(19)
Je nezbytné, aby se na dodržování souladu s požadavky v oblasti dozoru vymezenými v tomto nařízení vztahovalo přechodné období, což provozovatelům SIPS umožní, aby se s těmito požadavky seznámili a aby je provedli,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení vymezuje požadavky v oblasti dozoru nad systémy SIPS.
2. Rada guvernérů přijme rozhodnutí, v němž určí platební systémy, na něž se vztahuje toto nařízení, jakož i jejich příslušné provozovatele a příslušné orgány. Tento seznam ECB vede na svých internetových stránkách a aktualizuje jej v návaznosti na každou změnu.
3. Platební systém se určí jako systém SIPS, pokud: a) je způsobilý k tomu, aby jej členský stát, jehož měnou je euro, oznámil jako systém podle směrnice 98/26/ES, nebo jeho provozovatel je usazen v eurozóně, a to i formou pobočky, jejímž prostřednictvím je systém provozován, a b) během kalendářního roku byly splněny alespoň dvě z těchto podmínek:
i)
celková denní průměrná hodnota zpracovaných plateb v eurech je vyšší než 10 miliard EUR;
ii)
jeho tržní podíl je alespoň jedním z těchto podílů:
-
15 % celkového objemu plateb v eurech;
-
5 % celkového objemu přeshraničních plateb v eurech;
-
75 % celkového objemu plateb v eurech na úrovni členského státu, jehož měnou je euro;
iii)
jeho přeshraniční činnost (tj. účastníci usazení v zemi jiné než je země provozovatele SIPS a/nebo přeshraniční propojení s jinými platebními systémy) zahrnuje pět či více zemí a představuje minimálně 33 % celkového objemu plateb v eurech zpracovaných tímto systémem SIPS;
iv)
je využíván k zúčtování ostatních infrastruktur finančního trhu.
4. Provozovatelé SIPS zajistí, aby systémy SIPS, jež provozují, splňovaly požadavky vymezené v článcích 3 až 21.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1)
„platebním systémem“ se rozumí formální dohoda mezi třemi či více účastníky (bez započtení možných zúčtovacích bank, ústředních protistran, clearingových institucí nebo nepřímých účastníků) s obecnými pravidly a standardizovanými postupy pro provádění převodních příkazů mezi účastníky;
2)
„převodní příkaz“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 písm. i) první odrážce směrnice 98/26/ES;
3)
„systémovým rizikem“ se rozumí riziko, že nesplnění povinností, které má účastník nebo provozovatel SIPS v rámci systému SIPS, způsobí, že jiní účastníci a/nebo provozovatel SIPS nejsou schopni plnit své splatné závazky, přičemž tato situace může případně mít dopady ohrožující stabilitu finančního systému či důvěru v něj;
4)
„provozovatelem SIPS“ se rozumí právní subjekt, který je právně odpovědný za provozování systému SIPS;
5)
„příslušným orgánem“ se rozumí centrální banka Eurosystému s primární odpovědností v oblasti dozoru, která je takto určena podle čl. 1 odst. 2;
6)
„systémem SIPS Eurosystému“ se rozumí systém SIPS, který vlastní a provozuje centrální banka Eurosystému;
7)
„právním rizikem“ se rozumí riziko vyplývající z použití právního či správního předpisu a které obvykle vede ke ztrátě;
8)
„úvěrovým rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana, ať už se jedná o účastníka, či o jiný subjekt, nebude schopna v plném rozsahu plnit své finanční závazky, když nastane jejich splatnost či kdykoli v budoucnu;
9)
„rizikem likvidity“ se rozumí riziko, že protistrana, ať už se jedná o účastníka, či o jiný subjekt, nebude mít dostatečné finanční prostředky pro splnění svých splatných finančních závazků, i když může mít dostatečné finanční prostředky pro splnění těchto závazků v budoucnu;
10)
„operačním rizikem“ se rozumí riziko, že nedostatky v informačních systémech nebo vnitřních procesech, lidská chyba, manažerské selhání či poruchy způsobené vnějšími událostmi nebo externě zadanými službami povedou ke snížení, zhoršení či výpadku služeb, které poskytuje systém SIPS;
11)
„rizikem úschovy“ se rozumí riziko vzniku ztráty u aktiv držených v úschově v případě úpadku, nedbalosti, podvodu, špatné správy či nedostatečného vedení záznamů na straně uschovatele či dalšího uschovatele;
12)
„investičním rizikem“ se rozumí riziko ztráty, jemuž je provozovatel SIPS či účastník vystaven, pokud provozovatel SIPS investuje své vlastní zdroje či zdroje svých účastníků, např. zajištění;
13)
„tržním rizikem“ se rozumí riziko ztrát v důsledku pohybů tržních cen, a to jak v případě rozvahových, tak i podrozvahových pozic;
14)
„systémem s odloženým netto vypořádáním“ se rozumí systém, který provádí vypořádání v čisté výši na konci předem vymezeného cyklu vypořádání, např. na konci nebo v průběhu obchodního dne;
15)
„přeshraničním zajištěním“ se rozumí zajištění, u něhož je z hlediska země, v níž jsou aktiva přijímána jako zajištění, alespoň jedna z těchto skutečností cizí: a) měna, v níž jsou aktiva denominována, b) země, v níž se aktiva nacházejí, nebo c) země, v níž je usazen emitent;
16)
„přeshraniční platbou“ se rozumí platba mezi účastníky usazenými v různých zemích;
17)
„infrastrukturou finančního trhu“ se rozumí mnohostranný systém zúčastněných institucí včetně provozovatele systému, který je využíván k zúčtování, vypořádání či zaznamenávání plateb, cenných papírů, derivátů či jiných finančních transakcí;
18)
„účastníkem“ se rozumí subjekt identifikovaný či uznaný platebním systémem, který může do tohoto systému posílat převodní příkazy a je schopen z něj takové příkazy přijímat, a to buď přímo, či nepřímo;
19)
„radou“ se rozumí správní a/nebo dozorčí rada provozovatele SIPS v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
20)
„vedením“ se rozumí členové představenstva/výkonní členové správní rady, tj. členové správní rady v monistickém systému, kteří jsou zapojeni do každodenního řízení provozovatele SIPS, a členové představenstva provozovatele SIPS v dualistickém systému;
21)
„příslušnými zúčastněnými stranami“ se rozumí účastníci, infrastruktury finančního trhu, jež mají dopad na riziko v systému SIPS, a v jednotlivých případech jiní dotčení účastníci trhu;
22)
„úvěrovou expozicí“ se rozumí částka či hodnota, u níž je dáno riziko, že ji účastník nevypořádá za úplnou hodnotu v době splatnosti či kdykoli poté;
23)
„zajištěním“ se rozumí aktivum či závazek třetí strany, jež poskytovatel zajištění používá k zajištění závazku vůči příjemci zajištění. Zajištění zahrnuje tuzemské i přeshraniční zajištění;
24)
„poskytovatelem likvidity“ se rozumí poskytovatel hotovosti podle čl. 5 odst. 3, čl. 6 odst. 5, čl. 8 odst. 1, čl. 8 odst. 9 a čl. 8 odst. 11 nebo aktiv podle čl. 8 odst. 4 včetně účastníka SIPS nebo externí strany;
25)
„mimořádnými, ale možnými tržními podmínkami“ se rozumí komplexní soubor historických a hypotetických podmínek včetně nejvolatilnějších období, ke kterým došlo na trzích, jimž systém SIPS slouží;
26)
„určeným dnem vypořádání“ se rozumí den, který odesílatel převodního příkazu zadal do systému SIPS jako den vypořádání;
27)
„obecným podnikatelským rizikem“ se rozumí jakékoli možné zhoršení finanční pozice systému SIPS jako podniku v důsledku snížení příjmů nebo zvýšení výdajů, a to tak, že výdaje jsou vyšší než příjmy a vedou ke ztrátě, kterou je třeba účtovat vůči kapitálu;
28)
„plánem ozdravných postupů“ se rozumí plán vypracovaný provozovatelem SIPS s cílem znovuobnovit plynulé fungování systému SIPS;
29)
„plánem na řádné ukončení činnosti“ se rozumí plán, který provozovatel SIPS připravil pro řádné uzavření systému SIPS;
30)
„podstatný“ označuje riziko, závislost a/nebo změnu, jež mohou ovlivnit schopnost subjektu vykonávat či poskytovat služby dle očekávání;
31)
„příslušnými orgány“ se rozumí orgány, které mají oprávněný zájem na získání přístupu k informacím ze systému SIPS za účelem plnění požadavků vyplývajících z právních předpisů, např. orgány pro řešení problémů a orgány dohledu nad významnými účastníky;
32)
„hlavním rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana ztratí plnou hodnotu, která je předmětem transakce, tj. riziko, že prodávající finančního aktiva neodvolatelně dodá aktivum, avšak neobdrží platbu, nebo riziko, že kupující finančního aktiva za aktivum neodvolatelně zaplatí, avšak aktivum neobdrží;
33)
„uschovatelskou bankou“ se rozumí banka, která drží a uchovává finanční aktiva třetích osob;
34)
„zúčtovací bankou“ se rozumí banka, která vede účty ve vztahu k platbám, prostřednictvím kterých dochází k plnění povinností vyplývajících z platebního systému;
35)
„nostro agentem“ se rozumí banka, kterou účastníci SIPS využívají při vypořádání;
36)
„jednostrannou platbou“ se rozumí platba, která zahrnuje pouze jeden převod peněžních prostředků v jedné měně;
37)
„dvoustrannou platbou“ se rozumí platba, která zahrnuje dva převody peněžních prostředků v různých měnách v systému vypořádání při výměně hodnot;
38)
„rizikem pozitivní korelace“ se rozumí riziko, které vzniká z expozice vůči účastníkovi či emitentovi, je-li zajištění poskytnuté tímto účastníkem či emitované tímto emitentem vysoce korelované s jeho úvěrovým rizikem;
39)
„obchodní den“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 písm. n) směrnice 98/26/ES.
Článek 3
Právní spolehlivost
1. Provozovatel SIPS posoudí, zda rozhodné právo ve všech příslušných právních systémech zajišťuje vysoký stupeň jistoty a podporuje všechny podstatné aspekty činnosti systému SIPS.
2. Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy pro systém SIPS a uzavře smlouvy, které jsou jednoznačné a v souladu s rozhodným právem ve všech příslušných právních systémech.
3. Provozovatel SIPS musí být schopen jednoznačně a srozumitelně informovat příslušný orgán, účastníky, případně klienty účastníků o rozhodném právu, pravidlech, postupech a smlouvách k provozování systému SIPS.
4. Provozovatel SIPS přijme opatření k zajištění toho, aby jeho pravidla, postupy a smlouvy byly vynutitelné ve všech příslušných právních systémech a aby opatření, jež přijme na základě těchto pravidel, postupů a smluv, nebyla neplatná a aby nebyla zrušena či pozastavena.
5. Provozovatel SIPS, který vyvíjí činnost ve více než jednom právním systému, identifikuje a snižuje rizika vyplývající z možné kolize práv.
6. Provozovatel SIPS vyvine nejvyšší úsilí k zajištění toho, aby systém SIPS byl označen ve smyslu směrnice 98/26/ES.
Článek 4
Správa a řízení
1. Provozovatel SIPS do svých dokumentů zahrne cíle, které kladou vysoký důraz na bezpečnost a účinnost systému SIPS. Tyto cíle výslovně podporují finanční stabilitu a jiná relevantní hlediska veřejného zájmu, zejména existenci otevřených a účinných finančních trhů.
2. Provozovatel SIPS do svých dokumentů zahrne ujednání v oblasti správy a řízení, která jednoznačně a přímo rozdělují úkoly a odpovědnost. Tato ujednání zpřístupní příslušnému orgánu, vlastníkům a účastníkům. Provozovatel SIPS zpřístupní zkrácenou verzi těchto ujednání veřejnosti.
3. Jednoznačně se vymezí úkoly a odpovědnost rady. Mezi úkoly a odpovědnost rady patří všechny tyto činnosti:
a)
zavedení jednoznačných strategických cílů pro systém SIPS;
b)
zavedení postupů pro fungování systému SIPS ve formě dokumentů včetně postupů pro zjišťování, řešení a zvládnutí střetu zájmů členů rady;
c)
zajištění účinného výběru, sledování, případně odvolání členů vedení s výjimkou systému SIPS Eurosystému;
d)
zavedení vhodných postupů odměňování, které jsou v souladu s osvědčenými postupy a které se zakládají na dlouhodobých výsledcích, s výjimkou systému SIPS Eurosystému.
4. S výjimkou systému SIPS Eurosystému rada nejméně jednou ročně přezkoumá svou celkovou činnost a činnost jednotlivých členů rady.
5. Složení rady je takové, aby byla zajištěna důvěryhodnost a - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - vhodná kombinace technických dovedností, znalostí a zkušeností systému SIPS a finančního trhu obecně, což radě umožní, aby plnila své příslušné úkoly a povinnosti. Složení dále závisí na všeobecném rozdělení působnosti na základě vnitrostátních právních předpisů. S výjimkou systému SIPS Eurosystému a umožňují-li to vnitrostátní právní předpisy, zahrnuje rada i členy dozorčí rady/nevýkonné členy správní rady.
6. Jednoznačně se vymezí úkoly, odpovědnost a hierarchie vedení. Složení je takové, aby byla zajištěna důvěryhodnost a vhodná kombinace technických dovedností, znalostí a zkušeností systému SIPS a finančního trhu obecně, což vedení umožní, aby plnilo své povinnosti v oblasti provozování a řízení rizik provozovatele SIPS. Mezi povinnosti, které vedení plní s usměrněním ze strany rady, patří všechny tyto činnosti:
a)
aby činnost provozovatele SIPS byla v souladu s cíli, strategií a tolerancí rizik;
b)
aby vnitřní kontroly a související postupy byly vhodně nastaveny, prováděny a aby byl nad nimi vykonáván vhodný dohled s cílem podporovat cíle provozovatele SIPS;
c)
aby vnitřní kontroly a související postupy podléhaly pravidelnému přezkumu a zkouškám ze strany útvarů pro řízení rizik a interní audit, které disponují dostatečným počtem dobře vyškolených zaměstnanců.;
d)
aktivní účast v procesu kontroly rizik;
e)
aby rámci pro řízení rizik systému SIPS byly alokovány dostatečné zdroje.
7. Rada zavede rámec pro řízení rizik ve formě dokumentace a vykonává nad ním dohled; tento rámec:
a)
zahrnuje zásady provozovatele SIPS týkající se tolerance rizik;
b)
přidělí povinnosti a odpovědnost za rozhodnutí týkající se rizik;
c)
řeší rozhodování v době krize a v nouzových situacích;
d)
řeší funkce vnitřní kontroly.
Rada zajistí, aby útvary řízení rizik a vnitřní kontroly měly dostatečnou autoritu, nezávislost, zdroje a přístup k radě.
8. Rada zajistí, aby zásadní rozhodnutí, která mají dopad na technické a funkční uspořádání systému SIPS, jeho pravidla a celkovou strategii (zejména pokud jde o výběr systému zúčtování a vypořádání), provozní strukturu, rozsah zúčtovávaných či vypořádávaných produktů a použití technologie a postupů, vhodně odrážely oprávněné zájmy příslušných zúčastněných stran systému SIPS. Příslušné zúčastněné strany, případně veřejnost budou v přiměřeném předstihu konzultovány k těmto rozhodnutím.
Článek 5
Rámec pro komplexní řízení rizik
1. Provozovatel SIPS zavede a udržuje spolehlivý rámec pro řízení rizik s cílem komplexně identifikovat, měřit, sledovat a řídit veškerá rizika, která vznikají na straně systému SIPS či která systém SIPS nese. Rámec pro řízení rizik přezkoumává provozovatel SIPS nejméně jednou ročně. Rámec pro řízení rizik:
a)
zahrnuje zásady provozovatele SIPS týkající se tolerance rizik a vhodné nástroje pro řízení rizik;
b)
přidělí povinnosti a odpovědnost za rozhodnutí týkající se rizik;
c)
řeší rozhodování v nouzových situacích týkajících se systému SIPS včetně vývoje na finančních trzích, které případně mají nepříznivý dopad na tržní likviditu a stabilitu finančního systému v členském státě, jehož měnou je euro, v němž je usazen provozovatel SIPS nebo jeden z účastníků.
2. Provozovatel SIPS motivuje účastníky, případně jejich klienty, aby řídili a omezili rizika, jež tyto subjekty představují pro systém SIPS a jež pro tyto subjekty z tohoto systému vyplývají. Pokud se týká účastníků, zahrnují tyto pobídky účinný, přiměřený a odstrašující režim finančních pokut či opatření ke sdílení ztrát či obojí.
3. Provozovatel SIPS nejméně jednou ročně přezkoumá podstatná rizika, jež pro systém SIPS v důsledku vzájemné závislosti vyplývají od jiných subjektů a jež tento systém představuje pro jiné subjekty, a to včetně infrastruktur finančního trhu, zúčtovacích bank, poskytovatelů likvidity a poskytovatelů služeb. Provozovatel SIPS vyvine nástroje pro řízení rizik, které jsou spolehlivé a přiměřené ve vztahu k zjištěné výši rizika.
4. Provozovatel SIPS vymezí kritické operace a služby systému SIPS. Provozovatel SIPS identifikuje konkrétní scénáře, které mu mohou znemožnit poskytovat tyto kritické operace a služby jako trvajícímu podniku, a posoudí účinnost všech možných ozdravných postupů nebo - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - řádného ukončení činnosti. Provozovatel SIPS kritické operace a služby systému SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá. Na základě tohoto posouzení připraví provozovatel SIPS plán ozdravných postupů pro systém SIPS nebo - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - připraví plán na řádné ukončení činnosti. Plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti obsahují mimo jiné podstatné shrnutí klíčových strategií ozdravných postupů a řádného ukončení činnosti, opětovné vymezení kritických operací a služeb systému SIPS a popis opatření, která jsou zapotřebí k provedení klíčových strategií. Provozovatel SIPS případně poskytne příslušným orgánům informace nezbytné pro účely plánování řešení problémů. Plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti provozovatel SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá.
Článek 6
Úvěrové riziko
1. Provozovatel SIPS zavede spolehlivý rámec pro měření, sledování a řízení svých úvěrových expozic vůči účastníkům a úvěrových expozic mezi účastníky, které vznikly z platebních, zúčtovacích a vypořádacích postupů v rámci systému SIPS.
2. Provozovatel SIPS identifikuje veškeré zdroje úvěrového rizika. Měření a sledování úvěrových expozic probíhá v průběhu dne za použití včasných informací a vhodných nástrojů pro řízení rizik.
3. Provozovatel SIPS (včetně provozovatele, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním se zárukou vypořádání), kterému během operací systému SIPS vznikne úvěrová expozice vůči jeho účastníkům, pokryje své úvěrové expozice vůči jednotlivým účastníkům pomocí zajištění, záručních fondů, kapitálu (po odečtení částky určené k pokrytí obecného podnikatelského rizika) nebo jiných srovnatelných finančních zdrojů.
4. Provozovatel SIPS, včetně provozovatele, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním bez záruky vypořádání, avšak kde účastníci mají úvěrové expozice z důvodu platebních, zúčtovacích nebo vypořádacích postupů v rámci systému SIPS, zavede pravidla či smluvní ujednání s těmito účastníky. Pravidla či smluvní ujednání zajistí, aby účastníci poskytli dostatečné zdroje ve smyslu odstavce 3 k pokrytí úvěrových expozic, které vznikly z platebních, zúčtovacích a vypořádacích postupů v rámci systému SIPS, ve vztahu k dvěma účastníkům, kteří spolu se svými přidruženými společnostmi mají největší celkovou úvěrovou expozici.
5. Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy k řešení ztrát, které přímo vznikly z důvodu selhání jednoho či více účastníků, pokud se týká plnění jejich povinností vůči systému SIPS. Tato pravidla a postupy řeší rozdělení případných nekrytých ztrát včetně splacení peněžních prostředků, které si provozovatel SIPS případně půjčí od poskytovatelů likvidity. Zahrnují pravidla a postupy provozovatele SIPS pro doplnění finančních zdrojů, které systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavci 3.
Článek 7
Zajištění
1. Provozovatel SIPS přijme jako zajištění pouze tato aktiva: a) hotovost a b) aktiva s nízkým úvěrovým a tržním rizikem a rizikem likvidity, tj. aktiva, u kterých může provozovatel SIPS příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázat, že splňují všechny tyto podmínky:
i)
byla vydána emitentem s nízkým úvěrovým rizikem;
ii)
jsou volně převoditelná bez jakéhokoli právního omezení či nároků třetích osob;
iii)
jsou denominována v měně, jejíž rizika jsou řízena provozovatelem SIPS;
iv)
mají spolehlivé údaje o ceně, jež jsou pravidelně zveřejňovány;
v)
nejsou jinak vystavena podstatnému riziku pozitivní korelace;
vi)
nejsou vydána účastníkem, který poskytuje zajištění, ani subjektem, který je součástí stejné skupiny jako účastník, s výjimkou krytých dluhopisů a pouze pokud jsou aktiva v souboru zajišťovacích aktiv vhodně oddělena v rámci spolehlivého právního rámce a pokud splňují požadavky vymezené v bodech i) až v).
Při provádění interního posouzení podle bodů i) až vi) provozovatel SIPS vymezí, zdokumentuje a použije objektivní metodiku.
2. Provozovatel SIPS zavede a provede zásady a postupy ke sledování úvěrové kvality, tržní likvidity a cenové volatility všech aktiv přijatých jako zajištění. Provozovatel SIPS pravidelně, a to nejméně jednou ročně, sleduje přiměřenost svých zásad a postupů oceňování. Tento přezkum provede rovněž při každé podstatné změně, která má vliv na expozici systému SIPS vůči rizikům. Provozovatel SIPS provede ocenění zajištění podle tržní hodnoty nejméně jednou denně.
3. Provozovatel SIPS zavede stabilní a konzervativní srážky a nejméně jednou ročně je prověří a zohlední stresové tržní podmínky. Postupy pro uplatňování srážek nejméně jednou ročně ověřují zaměstnanci, kteří nevytvářejí a nepoužívají postupy pro uplatňování srážek.
4. Provozovatel SIPS přijme opatření s cílem předejít koncentrované držbě určitých aktiv, pokud by to podstatně ovlivnilo schopnost rychle tato aktiva likvidovat bez podstatného nepříznivého dopadu na jejich cenu.
5. Provozovatel SIPS, který přijímá přeshraniční zajištění, identifikuje a zmírňuje rizika spojená s jeho přeshraničním používáním a zajistí, aby přeshraniční zajištění mohlo být používáno včas.
6. Provozovatel SIPS používá účinný a provozně flexibilní systém pro řízení zajištění.
7. Odstavec 1 se nevztahuje na SIPS Eurosystému.
Článek 8
Riziko likvidity
1. Provozovatel SIPS zavede komplexní rámec pro řízení rizik likvidity, jež představují účastníci systému SIPS, zúčtovací banky, nostro agenti, uschovatelské banky, poskytovatelé likvidity a jiné příslušné subjekty.
2. Provozovatel SIPS zavede provozní a analytické nástroje, které umožňují průběžně a včas identifikovat, měřit a sledovat zúčtovací a peněžní toky včetně používání vnitrodenní likvidity.
3. Provozovatel SIPS vždy má nebo zajistí, aby účastníci vždy měli dostatečné likvidní zdroje ve všech měnách, s nimiž pracuje, s cílem v širokém okruhu možných stresových scénářů umožnit zúčtování platebních závazků ve stejný den. Je-li to vhodné, zahrnuje takové zúčtování vnitrodenní či vícedenní zúčtování. Stresové scénáře zahrnují: a) selhání účastníka, který má spolu se svými přidruženými subjekty největší souhrnný platební závazek, za mimořádných, ale možných tržních podmínek; a b) jiné scénáře podle odstavce 11.
4. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, má nebo zajistí, aby účastníci měli likvidní zdroje v souladu s odstavcem 3, s cílem umožnit včasné zúčtování platebních závazků v případě selhání účastníka, který má spolu se svými přidruženými subjekty největší souhrnný platební závazek ve smyslu odst. 3 písm. a), a to jedním z těchto způsobů:
a)
v hotovosti u Eurosystému, nebo
b)
ve způsobilém zajištění ve smyslu rámce Eurosystému pro zajištění, který je vymezen v obecných zásadách ECB/2011/14 ze dne 20. září 2011 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (5), zejména pokud má provozovatel SIPS přístup ke stálým facilitám Eurosystému.
5. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, má nebo zajistí, aby účastníci měli dodatečné likvidní zdroje v souladu s odst. 3 písm. b), a to některým ze způsobů vymezených v odstavci 4, nebo u důvěryhodné obchodní banky ve formě jednoho či více těchto nástrojů:
a)
závazné úvěrové linky;
b)
závazné devizové swapy;
c)
závazné repo obchody;
d)
aktiva ve smyslu čl. 7 odst. 1, která jsou v držení uschovatele;
e)
investice, které jsou snadno dostupné a převoditelné na peníze s předjednanými ujednáními týkajícími se financování, v jejichž případě může provozovatel SIPS příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázat, že tato ujednání týkající se financování jsou vysoce spolehlivá, a to i za mimořádných, ale možných tržních podmínek.
Provozovatel SIPS bude připraven na to, aby příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázal, že daná obchodní banka je důvěryhodná.
6. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování dvoustranných plateb nebo jednostranných plateb v měnách jiných než euro, má nebo zajistí, aby účastníci měli likvidní zdroje v souladu s odstavcem 3, a to některým ze způsobů vymezených v odstavci 5.
7. Pokud provozovatel SIPS doplní zdroje uvedené v odstavci 3 jinými aktivy, jsou tato aktiva po selhání pravděpodobně obchodovatelná nebo přijatelná jako zajištění (např. pro úvěrové linky, swapy nebo repo operace) v jednotlivém případě, i když to nelze spolehlivě předem sjednat či zaručit za mimořádných, ale možných tržních podmínek. Pokud účastník doplní zdroje uvedené v odstavci 3 jinými aktivy, provozovatel SIPS zajistí, aby tato jiná aktiva splňovala požadavky uvedené v první větě. Předpokládá se, že aktiva jsou pravděpodobně obchodovatelná nebo přijatelná jako zajištění, pokud provozovatel SIPS zohlednil pravidla a postupy příslušné centrální banky týkající se způsobilosti zajištění.
8. Provozovatel SIPS nepředpokládá, že bude k dispozici nouzový úvěr od centrální banky.
9. Provozovatel SIPS provede hloubkovou kontrolu s cílem ověřit, že každý poskytovatel likvidních zdrojů systému SIPS ve smyslu odstavce 3: a) má dostatečné a aktuální informace k pochopení a řízení svých rizik likvidity spojených s poskytováním hotovosti nebo aktiv a b) je schopen poskytnout požadovanou hotovost nebo aktiva. Provozovatel SIPS nejméně jednou ročně přezkoumá, jak plní svou povinnost provádět hloubkovou kontrolu. Jako poskytovatele likvidity lze akceptovat pouze subjekty, které mají přístup k úvěru od emisní centrální banky. Provozovatel SIPS pravidelně testuje své postupy pro přístup k likvidním zdrojům systému SIPS.
10. Je-li to možné, provozovatel SIPS, který má přístup k účtům, platebním službám nebo službám v oblasti cenných papírů, jež jsou poskytovány centrální bankou, těchto služeb využívá.
11. Provozovatel SIPS pomocí důkladných zátěžových testů určí, kolik hotovosti a jiných aktiv je třeba ke splnění požadavků podle odstavců 3 a 4. Tuto částku pravidelně přezkoumává mimo jiné tím, že zváží celou řadu možných scénářů včetně:
a)
nejvyšší historické volatility cen shora uvedených aktiv;
b)
změn jiných tržních faktorů včetně činitelů určujících ceny a výnosových křivek;
c)
selhání jednoho či více účastníků ve stejný den a v různých následujících dnech;
d)
současných tlaků na trhu financování a na trhu aktiv;
e)
škály stresových scénářů budoucího vývoje v různých mimořádných, ale možných tržních podmínkách.
Tyto scénáře zohlední rovněž koncepci a provoz systému SIPS; přezkoumají všechny subjekty, které by mohly představovat podstatné riziko likvidity pro systém SIPS, a to včetně zúčtovacích bank, nostro agentů, uschovatelských bank, poskytovatelů likvidity a propojených infrastruktur finančního trhu; a je-li to vhodné, pokryjí období více dnů.
12. Provozovatel SIPS ve formě dokumentu uvede důvody pro držbu určité výše hotovosti a jiných aktiv držených provozovatelem SIPS nebo účastníky, jakož i zavede vhodná opatření pro správu a řízení této výše hotovosti a jiných aktiv. Zavede jednoznačné postupy pro ohlašování výsledků svých zátěžových testů radě. Použije tyto výsledky k hodnocení vhodnosti a k provedení úprav svého rámce pro řízení rizika likvidity.
13. Provozovatel SIPS zavede jednoznačná pravidla a postupy, jež umožní, aby systém SIPS po selhání jednoho či více účastníků tohoto systému SIPS prováděl zúčtování platebních závazků ve stejný den, popřípadě jejich včasné vnitrodenní a vícedenní zúčtování. Tato pravidla a postupy:
a)
řeší nepředvídaný a případně nekrytý nedostatek likvidity;
b)
mají za cíl zamezit zrušení, odvolání či zpoždění zúčtování platebních závazků ve stejný den;
c)
uvádějí, jak doplnit hotovost a ostatní aktiva, která systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavcích 3 až 5.
Článek 9
Konečné zúčtování
Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy, které umožní, aby ke konečnému zúčtování docházelo nejpozději na konci určeného dne zúčtování.
Článek 10
Zúčtování v penězích
1. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, zajistí, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky.
2. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování dvoustranných plateb nebo jednostranných plateb v měnách jiných než euro, zajistí, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky, je-li to proveditelné a jsou-li k dispozici.
3. Nejsou-li použity peníze centrální banky, provozovatel SIPS zajistí, aby k zúčtování v penězích docházelo za použití zúčtovacích aktiv s malým nebo žádným úvěrovým rizikem či rizikem likvidity.
4. Dochází-li k zúčtování v penězích obchodní banky, provozovatel SIPS sleduje, řídí a omezuje úvěrové riziko a riziko likvidity, jež vznikají z důvodu zapojení obchodních zúčtovacích bank. Provozovatel SIPS pro své zúčtovací banky zejména zavede přísná kritéria, která mimo jiné zohlední regulaci zúčtovacích bank, dohled nad nimi, jejich důvěryhodnost, kapitalizaci, přístup k likviditě a provozní spolehlivost, a dodržování těchto kritérií sleduje. Provozovatel SIPS rovněž sleduje a řídí koncentraci úvěrové expozice a expozice likvidity vůči obchodním zúčtovacím bankám systému SIPS.
5. Pokud provozovatel SIPS provádí zúčtování v penězích ve svém účetnictví, minimalizuje a přísně kontroluje své úvěrové riziko a riziko likvidity.
6. Dochází-li k zúčtování v penězích obchodní banky, stanoví právní ujednání mezi provozovatelem SIPS a obchodní zúčtovací bankou jednoznačně:
a)
kdy se očekává, že dojde k převodům v účetnictví jednotlivých zúčtovacích bank;
b)
že jakmile k převodům dojde, jsou konečné;
c)
že obdržené peněžní prostředky budou převoditelné, jakmile to bude možné, nejpozději však do konce dne.
Článek 11
Placení proti placení
Provozovatel SIPS, který používá mechanismus placení proti placení, eliminuje hlavní riziko tím, že zajistí, aby ke konečnému zúčtování jednoho závazku docházelo pouze tehdy, pokud dochází i ke konečnému zúčtování spojeného závazku. Tímto pravidlem je třeba se řídit bez ohledu na to, zda k zúčtování dochází v hrubé či čisté výši a kdy nastává neodvolatelnost.
Článek 12
Pravidla a postupy v případě selhání účastníka
1. Provozovatel SIPS v pravidlech a postupech pro systém SIPS zavede definici selhání účastníka, která obsahuje alespoň situaci, kdy účastník není schopen plnit své splatné finanční závazky mimo jiné z provozních důvodů, v důsledku neplnění smlouvy nebo zahájení úpadkového řízení vůči účastníkovi. Provozovatel SIPS rozlišuje mezi automatickým selháním a selháním na základě uvážení. V případě selhání na základě uvážení provozovatel SIPS upřesní, kterému subjektu je dána možnost uvážení. Tuto definici nejméně jednou ročně přezkoumává.
2. Provozovatel SIPS má pravidla a postupy pro případ selhání, jež mu umožňují pokračovat v plnění svých závazků v případě selhání účastníka a jež řeší doplnění zdrojů po selhání. Pravidla a postupy vymezují minimálně všechny tyto skutečnosti:
a)
opatření, která může provozovatel SIPS přijmout, dojde-li k selhání;
b)
zda se jedná o opatření automatická nebo na základě uvážení a způsob, jak lze uvážení vykonat;
c)
možné změny běžných zúčtovacích postupů provozovatele SIPS s cílem zajistit včasné zúčtování;
d)
správu plateb v různých fázích zpracování;
e)
možné pořadí přijímaných opatření;
f)
úlohu, povinnosti a odpovědnost příslušných stran včetně účastníků, u nichž nedošlo k selhání;
g)
jiné mechanismy, které mají být aktivovány s cílem omezit dopad selhání.
3. Provozovatel SIPS je připraven k provedení pravidel a postupů pro případ selhání včetně všech vhodných postupů na základě uvážení, které jsou zakotveny v těchto pravidlech. Provozovatel SIPS mimo jiné zajistí, že: a) má provozní kapacitu včetně dostatečného počtu dobře školených zaměstnanců k včasnému provedení postupů vymezených v odstavci 2; a b) pravidla a postupy systému SIPS řeší potřebu v oblasti dokumentace, informací a komunikace a je-li zapojena více než jedna infrastruktura finančního trhu nebo orgán, koordinaci.
4. Provozovatel SIPS zveřejní klíčové aspekty pravidel a postupů vymezených v odstavci 2 včetně minimálně všech těchto skutečností:
a)
okolností, za nichž budou přijata opatření;
b)
toho, kdo opatření přijímá;
c)
rozsahu opatření, která jsou přijímána;
d)
mechanismů pro řešení závazků provozovatele SIPS vůči účastníkům, u nichž nedošlo k selhání.
5. Provozovatel SIPS testuje a přezkoumává pravidla a postupy systému SIPS vymezené v odstavci 2 nejméně jednou ročně nebo po jakékoli podstatné změně systému SIPS, která má vliv na tato pravidla a postupy. Provozovatel SIPS do tohoto testování a přezkumu zapojí účastníky SIPS a příslušné zúčastněné strany.
Článek 13
Obecné podnikatelské riziko
1. Provozovatel SIPS zavede spolehlivé systémy řízení a kontroly s cílem identifikovat, sledovat a řídit obecné riziko podnikání včetně ztrát v důsledku špatného provádění obchodní strategie, záporných hotovostních toků nebo nečekaných a nadměrně vysokých provozních výdajů.
2. Provozovatel SIPS drží likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, např. kmenových akcií, zveřejněných fondů nebo jiného nerozděleného zisku, aby pokud u něj dojde k obecným ztrátám z podnikání, mohl i nadále pokračovat v provozu a poskytování služeb jako trvající podnik. Výše těchto aktiv se určí podle obecného podnikatelského rizikového profilu provozovatele SIPS a délky doby, jež je třeba k ozdravení nebo řádnému ukončení jeho kritických operací a služeb, pokud je takové opatření přijato.
3. Provozovatel SIPS udržuje funkční plán ozdravných opatření nebo - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - plán na řádné ukončení činnosti.
4. Provozovatel SIPS drží dostatečná likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, za účelem provedení plánu uvedeného v odstavci 3. Provozovatel SIPS minimálně drží likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, jejichž hodnota je rovna výši běžných provozních výdajů za nejméně šest měsíců. Tato aktiva doplňují zdroje držené za účelem pokrytí selhání účastníka nebo jiných rizik na základě článků 6 a 8. Lze zahrnout i kapitál držený podle mezinárodních kapitálových standardů založených na riziku s cílem zamezit zdvojení kapitálových požadavků.
5. Aktiva držená za účelem pokrytí obecného rizika podnikání musí být dostatečně likvidní a mít vysokou kvalitu, aby byla včas k dispozici. Provozovatel SIPS musí být schopen tato aktiva realizovat s malým nepříznivým dopadem na cenu (případně bez tohoto dopadu), aby mohl pokračovat v činnosti jako trvající podnik v případě, že u něj dojde k obecným ztrátám z podnikání.
6. Provozovatel SIPS zavede funkční plán pro získání dodatečného kapitálu, pokud se jeho kapitál sníží na hodnotu uvedenou v odstavci 4 nebo pod tuto hodnotu. Plán se předloží radě ke schválení a každý rok se aktualizuje.
7. Odstavce 2 a 4 až 6 neplatí pro systém SIPS Eurosystému.
Článek 14
Riziko úschovy a investiční riziko
1. Provozovatel SIPS drží svá vlastní aktiva a aktiva účastníků u subjektů, které podléhají dohledu a regulaci (dále jen „uschovatelé“), jež mají účetní postupy, postupy při úschově a vnitřní kontroly, které plně chrání tato aktiva vůči riziku ztráty v případě úpadku, nedbalosti, podvodu, špatné správy nebo nedostatečného vedení záznamů na straně uschovatele nebo dalšího uschovatele.
2. Provozovatel SIPS musí mít včas přístup ke svým aktivům a k aktivům poskytnutým účastníky.
3. Provozovatel SIPS hodnotí své expozice vůči uschovatelským bankám a těmto expozicím rozumí s ohledem na úplný rozsah svých vztahů s každou z těchto bank.
4. Provozovatel SIPS zavede investiční strategii, která je v souladu s celkovou strategií pro řízení rizik a je plně zpřístupněna účastníkům. Investiční strategii přezkoumá nejméně jednou ročně.
5. Investice provozovatele SIPS v rámci jeho investiční strategie jsou zajištěny vysoce kvalitními dlužníky nebo se jedná o pohledávky za takovými dlužníky. Provozovatel SIPS vymezí kritéria pro vysoce kvalitní dlužníky. Investice jsou investicemi do nástrojů s minimálním úvěrovým a tržním rizikem a rizikem likvidity.
6. Odstavce 3 až 5 neplatí pro systém SIPS Eurosystému.
Článek 15
Operační riziko
1. Provozovatel SIPS zavede spolehlivý rámec s vhodnými systémy, postupy, přístupy a kontrolami s cílem identifikovat, sledovat a řídit provozní riziko.
2. Provozovatel SIPS zavede cíle týkající se úrovně služeb a provozní spolehlivosti, jakož i postupy k dosažení těchto cílů. Tyto cíle a postupy nejméně jednou ročně přezkoumá.
3. Provozovatel SIPS zajistí, aby systém SIPS měl vždy rozšiřitelnou kapacitu, aby se dokázal vypořádat se zvýšením objemů plateb, k němuž dojde v důsledku stresových událostí, a aby mohl dosahovat svých cílů týkajících se úrovně služeb.
4. Provozovatel SIPS zavede komplexní přístupy v oblasti fyzické bezpečnosti a bezpečnosti informací, které umožní v dostatečné míře identifikovat, hodnotit a řešit veškeré možné zranitelnosti a hrozby. Tyto přístupy alespoň jednou ročně přezkoumá.
5. Provozovatel SIPS zavede plán zachování provozu, který řeší výskyt událostí, které představují významné riziko spočívající v přerušení provozu systému SIPS. Plán obsahuje využití jiného místa a je koncipován tak, aby bylo zajištěno, že kritické informační technologické systémy jsou schopny obnovit provoz do dvou hodin po výskytu těchto událostí. Plán je koncipován tak, aby systém SIPS byl vždy schopen provést zúčtování všech splatných plateb do konce obchodního dne, kdy došlo k výskytu poruchy. Provozovatel SIPS plán nejméně jednou ročně testuje a přezkoumá.
6. Provozovatel SIPS určí rozhodné účastníky na základě objemů a hodnot plateb a na základě jejich možného vlivu na ostatní účastníky a systém SIPS jako celek v případě významného provozního problému na straně těchto účastníků.
7. Provozovatel SIPS identifikuje, sleduje a řídí rizika, která mohou rozhodní účastníci, jiné infrastruktury finančního trhu a poskytovatelé služeb a infrastruktur představovat pro operace systému SIPS.
Článek 16
Kritéria pro přístup a účast
1. Provozovatel SIPS zavede a zveřejní nediskriminační kritéria pro přístup ke službám systému SIPS a účast na těchto službách pro přímé, případně nepřímé účastníky a pro jiné infrastruktury finančního trhu. Tato kritéria alespoň jednou ročně přezkoumá.
2. Kritéria pro přístup a účast podle odstavce 1 budou odůvodněna, pokud se týká bezpečnosti a účinnosti systému SIPS a trhů, kterým slouží, a budou přizpůsobena a nastavena přiměřeně specifickým rizikům systému SIPS. V souladu se zásadou přiměřenosti stanoví provozovatel SIPS požadavky, které omezují přístup v co nejmenším možném rozsahu. Pokud provozovatel SIPS určitému subjektu odepře přístup, písemně tento postup na základě komplexní analýzy rizik odůvodní.
3. Provozovatel SIPS průběžně monitoruje to, jak účastníci splňují kritéria pro přístup a účast v systému SIPS. Zavede a zveřejní nediskriminační postupy k řešení pozastavení nebo řádného ukončení účastníkova práva na účast v systému SIPS, pokud účastník nesplňuje kritéria pro přístup a účast. Tyto postupy nejméně jednou ročně přezkoumá.
Článek 17
Systém zprostředkované účasti
1. Pro účely řízení rizik provozovatel SIPS zajistí, aby mu pravidla, postupy a smluvní ujednání systému SIPS umožňovala shromažďovat informace o nepřímé účasti s cílem identifikovat, sledovat a řídit všechna podstatná rizika, která pro systém SIPS z účasti vyplývají. Tyto informace pokrývají nejméně tyto skutečnosti:
a)
poměr činností, které přímí účastníci provádějí jménem nepřímých účastníků;
b)
počet nepřímých účastníků, kteří provádějí zúčtování prostřednictvím jednotlivých přímých účastníků;
c)
objem či hodnotu plateb v systému SIPS, které pocházejí od jednotlivých nepřímých účastníků;
d)
objem či hodnotu plateb uvedených v bodě c) v poměru k objemu či hodnotě plateb přímého účastníka, jehož prostřednictvím má nepřímý účastník přístup do systému SIPS.
2. Provozovatel SIPS identifikuje podstatnou závislost přímých a nepřímých účastníků, která může mít vliv na systém SIPS.
3. S cílem řídit uvedená rizika identifikuje provozovatel SIPS nepřímé účastníky, kteří představují podstatné riziko pro systém SIPS a přímé účastníky, jejichž prostřednictvím mají přístup do systému SIPS.
4. Provozovatel SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá rizika, která vyplývají ze systému zprostředkované účasti. S cílem zajistit řádné řízení rizik přijme v případě potřeby opatření ke zmírnění těchto rizik.
Článek 18
Účinnost a efektivita
1. Provozovatel SIPS zavede postup ke zjišťování a plnění potřeb trhů, jimž systém SIPS slouží, zejména pokud se týká:
a)
výběru systému zúčtování a vypořádání;
b)
provozní struktury;
c)
rozsahu produktů, které jsou předmětem zúčtování nebo vypořádání;
d)
použití technologie a postupů.
2. Provozovatel SIPS má jednoznačně vymezené cíle, které jsou měřitelné a dosažitelné, např. v oblasti minimální úrovně služeb, očekávání v oblasti řízení rizik a obchodních priorit.
3. Provozovatel SIPS zavede mechanismy pro pravidelný (alespoň jednou ročně) přezkum požadavků vymezených v odstavcích 1 a 2.
Článek 19
Postupy a standardy v oblasti komunikace
S cílem umožnit účinné provádění plateb, zúčtování, vypořádání a záznamů používá provozovatel SIPS příslušné mezinárodně uznávané postupy a standardy v oblasti komunikace, případně se těmto postupům a standardům přizpůsobí.
Článek 20
Zveřejnění pravidel, klíčových postupů a tržních údajů
1. Provozovatel SIPS přijme jednoznačná a komplexní pravidla a postupy, která v celém rozsahu zpřístupní účastníkům. Příslušná pravidla a klíčové postupy budou rovněž zveřejněny.
2. Provozovatel SIPS zveřejní jednoznačný popis koncepce a operací systému, jakož i práva a povinnosti provozovatele SIPS a účastníků, aby účastníci mohli posoudit rizika, kterým by byli při účasti v systému SIPS vystaveni.
3. Provozovatel SIPS poskytne veškerou nezbytnou a přiměřenou dokumentaci a školení, aby účastníkům umožnil pochopit pravidla a postupy systému SIPS, jakož i rizika, kterým při účasti v systému SIPS čelí.
4. Provozovatel SIPS zveřejní poplatky systému SIPS na úrovni jednotlivých služeb, které nabízí, jakož i slevovou politiku. Provozovatel SIPS pro účely srovnání poskytne jednoznačný popis zpoplatněných služeb.
5. Provozovatel SIPS dokončí a zveřejní odpovědi na rámec pro zpřístupnění informací pro infrastruktury finančního trhu v rámci CPSS-IOSCO. Své odpovědi aktualizuje v návaznosti na podstatné změny systému nebo jeho prostředí, avšak nejméně jednou za dva roky. Provozovatel SIPS rovněž zpřístupní alespoň základní údaje o objemech a hodnotách transakcí.
Článek 21
Poskytování informací a dokumentů příslušnému orgánu
Příslušný orgán je oprávněn obdržet od provozovatele SIPS veškeré informace a dokumenty nezbytné k posouzení souladu s požadavky podle tohoto nařízení. Provozovatel SIPS sdělí příslušné konkrétní informace příslušnému orgánu.
Článek 22
Nápravná opatření
1. Pokud provozovatel SIPS neplní toto nařízení, příslušný orgán:
a)
informuje provozovatele SIPS o povaze takového neplnění a
b)
dá provozovateli SIPS možnost se vyjádřit a poskytnout vysvětlení.
2. Na základě informací poskytnutých provozovatelem SIPS může příslušný orgán udělit provozovateli SIPS pokyn, aby provedl určité nápravné opatření s cílem napravit dané neplnění a/nebo zamezit jeho opakování.
3. Příslušný orgán může ukládat nápravná opatření ihned, dojde-li k odůvodněnému závěru, že případ neplnění je natolik závažný, že vyžaduje okamžitý zásah.
4. Příslušný orgán o všech nápravných opatřeních uložených provozovateli SIPS okamžitě informuje ECB.
5. Nápravná opatření mohou být ukládána nezávisle nebo souběžně se sankcemi v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2532/98 ze dne 23. listopadu 1998 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (6).
Článek 23
Sankce
V případě porušení tohoto nařízení ECB uloží sankce v souladu s nařízením (ES) č. 2532/98 a nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4) (7). ECB zveřejní oznámení o metodice pro výpočet výše sankcí.
Článek 24
Přezkum
Rada guvernérů přezkoumá obecné použití tohoto nařízení nejpozději do dvou let od jeho vstupu v platnost a poté každé dva roky, a posoudí, zda je třeba jej změnit.
Článek 25
Závěrečná ustanovení
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Provozovatelé SIPS mají ke splnění povinností vymezených tímto nařízením jeden rok ode dne, kdy jim bylo oznámeno rozhodnutí Rady guvernérů podle čl. 1 odst. 2.
3. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. července 2014.
EUROOPAN KESKUSPANKIN ASETUS (EU) N:o 795/2014,
annettu 3 päivänä heinäkuuta 2014,
systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevista yleisvalvontavaatimuksista
(EKP/2014/28)
EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 3.1 artiklan, 22 artiklan ja 34.1 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Perussopimuksen 127 artiklan 2 kohdan neljännessä luetelmakohdassa sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) 3.1 artiklan neljännessä luetelmakohdassa annetaan eurojärjestelmän tehtäväksi maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan edistäminen.
(2)
Eurojärjestelmä edistää maksujärjestelmien moitteetonta toimintaa muun muassa yleisvalvonnalla.
(3)
Eurojärjestelmä hyväksyi tammikuussa 2001 Kansainvälisen järjestelypankin (BIS) maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitea (CPSS) laatimat systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevat perusperiaatteet systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä (jäljempänä myös ’järjestelmät’) koskeviksi vähimmäisvaatimuksiksi (1).
(4)
Systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevat perusperiaatteet korvattiin huhtikuussa 2012 rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureja koskevilla CPSS:n ja kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön (International Organization of Securities Commission, IOSCO) teknisen komitean periaatteilla (jäljempänä ’CPSS-IOSCO-periaatteet’) (2), joilla yhdenmukaistetaan ja vahvistetaan muun muassa systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevia nykyisiä kansainvälisiä yleisvalvontastandardeja.
(5)
CPSS-IOSCO-periaatteiden mukaan systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä pitäisi yleisvalvoa tuloksekkaasti selkeästi määriteltyjen ja julkaistujen perusteiden mukaan, koska ne saattavat aiheuttaa systeemiriskejä, jos niitä suojataan riittämättömästi niihin kohdistuvilta riskeiltä. Toimivaltaisilla viranomaisilla pitäisi myös olla riittävät valtuudet ja resurssit tehtäviensä hoitamiseen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttamiseen. CPSS-IOSCO suosittelee, että nämä periaatteet pannaan täytäntöön niin täysimääräisesti kuin kansallisessa lainsäädännössä ja sääntelyssä sallitaan.
(6)
Tästä syystä ja varmistaakseen systeemisesti merkittävien maksujärjestelmien tehokkuuden ja moitteettoman toiminnan Euroopan keskuspankki (EKP) on päättänyt panna CPSS-IOSCO-periaatteet täytäntöön asetuksella. Myös muiden maiden viranomaisten oletetaan samalla tavoin ottavan CPSS-IOSCO-periaatteet käyttöön ja soveltavan niitä lainsäädännössään ja sääntelyssään niin täysimääräisesti kuin mahdollista.
(7)
Tämä asetus kattaa systeemisesti merkittävät maksujärjestelmät, mukaan lukien sekä suurten maksujen järjestelmät että systeemisesti merkittävät, pieniä maksuja välittävät järjestelmät. Sitä sovelletaan sekä keskuspankkien että yksityisten toimijoiden hoitamiin maksujärjestelmiin. CPSS-IOSCO-periaatteiden mukaan on olemassa poikkeustapauksia, joissa periaatteita sovelletaan eri tavalla keskuspankkien hoitamiin maksujärjestelmiin asianomaisessa lainsäädännössä, sääntelyssä tai käytännöissä vahvistettujen vaatimusten vuoksi. Eurojärjestelmällä on yleiseen etuun liittyviä tavoitteita, velvoitteita ja institutionaalinen rakenne, jotka on määritelty perussopimuksessa ja EKPJ:n perussäännössä, mikä merkitsee, että eurojärjestelmän systeemisesti merkittävät maksujärjestelmät voidaan vapauttaa tietyistä tämän asetuksen mukaisista vaatimuksista. Tämän perusteella eurojärjestelmän systeemisesti merkittävät maksujärjestelmät olisi vapautettava tietyistä vaatimuksista, jotka koskevat hallinnointia, likvidaatiosuunnitelmia, omaa pääomaa ja likvidejä varoja, vakuus- ja investointiriskejä ja riskejä, jotka kattavat samat asia-alueet kuin asianomaiset EKP:n neuvoston virallisesti hyväksymät vaatimukset. Nämä poikkeukset on täsmennetty useassa asetuksen säännöksessä.
(8)
Euroopan laajuisesta automatisoidusta reaaliaikaisesta bruttomaksujärjestelmästä (TARGET2) 5 päivänä joulukuuta 2012 annettujen suuntaviivojen EKP/2012/27 (3) nojalla TARGET2-järjestelmän toiminta perustuu hajautettuun, useita juridisesti erillisiä maksujärjestelmiä kytkevään rakenteeseen. TARGET2-osajärjestelmät on yhdenmukaistettu mahdollisimman pitkälle, vaikka niistä tehdäänkin tiettyjä poikkeuksia kansallisessa lainsäädännössä asetettujen rajoitteiden vuoksi. TARGET2-järjestelmän tunnusomainen piirre on myös yksi yhteinen tekninen laitealusta eli niin kutsuttu yhteinen jaettava laitealusta (Single Shared Platform, SSP). EKP:n neuvostolla on lopullinen toimivalta TARGET2-järjestelmän osalta, ja se suojaa järjestelmän julkista tehtävää: nämä hallinnointia koskevat järjestelyt näkyvät TARGET2-järjestelmän yleisvalvonnassa.
(9)
Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän tehokkuus ja moitteeton toiminta edellyttävät sovellettavien kansallisten lakien noudattamista ja sen toimintaa koskevia selkeitä sääntöjä, menettelyjä ja sopimuksia. Lain noudattamisella tarkoitetaan kaikkien sellaisten maiden lainsäädäntöjärjestelmien noudattamista, joissa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori tai sen osallistujat toimivat.
(10)
Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän tehokkuus ja moitteeton toiminta edellyttävät myös selkeitä ja asianmukaisia hallinnointia koskevia järjestelyjä, jotka on dokumentoitava selkeästi.
(11)
Moitteettomat ja kehittyvät säännöt, joilla hallinnoidaan kattavasti oikeudellisia riskejä, luotto- ja likviditeettiriskejä sekä operatiivisia, yleiseen liiketoimintaan, säilytykseen, investointeihin ja muihin seikkoihin liittyviä riskejä, ovat olennaisen tärkeitä kaikkien sellaisten riskien tunnistamiseksi, mittaamiseksi, seuraamiseksi ja hallitsemiseksi, joita systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori voi aiheuttaa tai joita sille voi aiheutua. Tämä pätee myös tällaisen operaattorin vakuusjärjestelyjen, osallistujan maksujen laiminlyöntiä koskevien sääntöjen ja menettelyjen sekä liiketoiminnan jatkuvuussuunnitelmien moitteettomaan toimintaan ja kestävyyteen.
(12)
Systeemiriskin vähentäminen edellyttää muun muassa selvityksen lopullisuutta. Unioni on hyväksynyt 19 päivänä toukokuuta 1998 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/26/EY selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä (4). Direktiivissä 98/26/EY edellytetään, että sen sovellusalaan kuuluvien järjestelmien säännöissä määritellään siirtomääräysten järjestelmään tulon ajankohta (jonka jälkeen siirtomääräykset ovat oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoisia ja kolmansia osapuolia sitovia, myös osallistujaa koskevassa maksukyvyttömyysmenettelytapauksessa) ja siirtomääräysten peruuttamattomuuden ajankohta. Päivänsisäinen tai reaaliaikainen selvitys voi myös olla suositeltavaa, jos se on systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän yleisen liiketoimintamallin mukaista ja tarpeen, jotta tällaisen järjestelmän operaattori ja osallistujat kykenevät hallinnoimaan luotto- ja likviditeettiriskejään.
(13)
Objektiiviset, riskiperusteiset ja julkaistut systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään osallistumisen edellytykset, jotka mahdollistavat oikeudenmukaisen ja (hyväksyttävien riskinvalvontastandardien täyttyessä) avoimen pääsyn tällaiseen järjestelmään, lisäävät järjestelmän ja sen palvelemien markkinoiden turvallisuutta ja tehokkuutta mutta eivät rajoita suhteettomasti palvelujen vapaata tarjoamista.
(14)
Tämän asetuksen säännökset, joissa edellytetään systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin keräävän, käsittelevän ja siirtävän tietoja, eivät saisi rajoittaa osallistujien tai asiakkaiden tietosuojaa koskevien sääntöjen soveltamista.
(15)
Kaikilta osin tehokas ja vaikuttava systeemisesti merkittävä maksujärjestelmä, jolla on selkeästi määritellyt, mitattavissa ja saavutettavissa olevat päämäärät ja tavoitteet, on paras keino täyttää järjestelmän osallistujien ja sen palvelemien markkinoiden tarpeet.
(16)
EKP turvautuu kansallisiin keskuspankkeihin EKPJ:n tehtävien suorittamiseksi siinä määrin kuin se katsoo mahdolliseksi ja tarkoituksenmukaiseksi.
(17)
Tässä asetuksessa vahvistetut vaatimukset on suhteutettu systeemisesti merkittävien maksujärjestelmien erityisiin riskeihin ja vastuisiin.
(18)
Toimivaltaisten viranomaisten mahdollisuus vaatia korjaavia toimia tämän asetuksen rikkomisen korjaamiseksi tai rikkomisen toistumisen estämiseksi ja EKP:n mahdollisuus määrätä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia tämän asetuksen rikkomisesta on olennainen osatekijä CPSS-IOSCO-periaatteiden täytäntöönpanossa niin täysimääräisesti kuin perussopimuksessa ja EKPJ:n perussäännössä sallitaan.
(19)
On tarpeen asettaa tässä asetuksessa säädettyjen yleisvalvontavaatimusten noudattamiselle siirtymäkausi, jotta systeemisesti merkittävien maksujärjestelmien operaattorit ehtivät tutustua vaatimuksiin ja panna ne täytäntöön,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tässä asetuksessa vahvistetaan systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevat yleisvalvontavaatimukset.
2 EKP:n neuvosto tekee päätöksen, jossa yksilöidään maksujärjestelmät, joihin tätä asetusta sovelletaan, niiden operaattorit ja toimivaltaiset viranomaiset. Luetteloa pidetään yllä EKP:n verkkosivuilla, ja se päivitetään jokaisen muutoksen jälkeen.
3. Maksujärjestelmä määritetään systeemisesti merkittäväksi maksujärjestelmäksi, jos a) jäsenvaltio, jonka rahayksikkö on euro, voi ilmoittaa sen direktiivissä 98/26/EY tarkoitettuna järjestelmänä tai sen operaattori on sijoittautunut euroalueelle, mukaan lukien sijoittautuminen sellaisen sivuliikkeen välityksellä, jonka kautta järjestelmää hoidetaan; ja b) vähintään kaksi seuraavista toteutuu kalenterivuoden aikana:
i)
käsiteltyjen euromääräisten maksujen keskimääräinen päivittäinen kokonaisarvo ylittää 10 miljardia euroa;
ii)
sen markkinaosuus on vähintään yksi seuraavista:
-
15 prosenttia euromääräisten maksujen kokonaislukumäärästä,
-
5 prosenttia euromääräisten rajat ylittävien maksujen kokonaislukumäärästä,
-
75 prosenttia euromääräisten maksujen kokonaislukumäärästä sellaisessa jäsenvaltiossa, jonka rahayksikkö on euro;
iii)
sen rajat ylittävä toiminta (eli osallistujat, jotka ovat sijoittautuneet johonkin muuhun kuin systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin maahan, ja/tai rajat ylittävät linkit muihin maksujärjestelmiin) kattaa vähintään viisi maata ja tuottaa vähintään 33 prosenttia kyseisen järjestelmän käsittelemien euromääräisten maksujen kokonaislukumäärästä;
iv)
sitä käytetään muiden rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurien selvityksessä.
4. Systeemisesti merkittävien maksujärjestelmien operaattoreiden on varmistettava, että niiden operoimat järjestelmät täyttävät 3-21 artiklassa asetetut vaatimukset.
2 artikla
Määritelmät
Tätä asetusta sovellettaessa tarkoitetaan
(1)
’maksujärjestelmällä’ kolmen tai useamman osallistujan välistä virallista järjestelyä, jolla on yhteiset säännöt ja standardoidut järjestelyt osallistujien välisten siirtomääräysten täytäntöönpanoa varten, lukuun ottamatta mahdollisia maksupankkeja, keskusvastapuolia, selvitysyhteisöjä tai epäsuoria osallistujia;
(2)
’siirtomääräyksellä’ samaa kuin direktiivin 98/26/EY 2 artiklan i kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa;
(3)
’systeemiriskillä’ riskiä, että osallistuja tai systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori ei täytä velvoitteitaan järjestelmässä, mistä seuraa, että muut osallistujat ja/tai systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori eivät kykene täyttämään velvoitteitaan niiden erääntyessä, millä saattaa olla sivuvaikutuksia, jotka uhkaavat rahoitusjärjestelmän vakautta tai luottamusta siihen;
(4)
’systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla’ oikeushenkilöä, joka on lain nojalla vastuussa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operoimisesta;
(5)
’toimivaltaisella viranomaisella’ eurojärjestelmän keskuspankkia, jolla on ensisijainen yleisvalvontavastuu ja joka on todettu toimivaltaiseksi viranomaiseksi 1 artiklan 2 kohdan nojalla;
(6)
’eurojärjestelmän systeemisesti merkittävällä maksujärjestelmällä’ eurojärjestelmän keskuspankin omistamaa ja operoimaa systeemisesti merkittävää maksujärjestelmää;
(7)
’oikeudellisella riskillä’ riskiä, joka aiheutuu lain tai asetuksen soveltamisesta ja johtaa yleensä tappioihin;
(8)
’luottoriskillä’ riskiä, että vastapuoli, joka voi olla osallistuja tai muu yhteisö, ei kykene täyttämään taloudellisia velvoitteitaan täysimääräisesti niiden erääntyessä eikä tulevaisuudessakaan;
(9)
’likviditeettiriskillä’ riskiä, että vastapuolella, joka voi olla osallistuja tai muu yhteisö, ei ole riittävästi varoja taloudellisten velvoitteidensa täyttämiseen niiden erääntyessä, vaikka sillä saattaa olla tulevaisuudessa riittävästi varoja niiden täyttämiseen;
(10)
’operatiivisella riskillä’ riskiä, että tietojärjestelmien tai sisäisten prosessien puutteet, inhimillinen virhe, johdon tekemät virheet taikka ulkopuolisten tapahtumien tai ulkoistettujen palvelujen aiheuttamat keskeytykset johtavat systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän tarjoamien palvelujen vähentymiseen, heikentymiseen tai päättymiseen;
(11)
’säilytysriskillä’ riskiä, että säilytettyinä olevat varat menetetään säilyttäjän tai alasäilyttäjän maksukyvyttömyyden, huolimattomuuden, petoksen, heikon hallinnon tai puutteellisen kirjanpidon vuoksi;
(12)
’investointiriskillä’ riskiä, että systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorille tai osallistujalle aiheutuu tappioita, kun systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori sijoittaa omia tai osallistujiensa varoja, esimerkiksi vakuuksia;
(13)
’markkinariskillä’ riskiä, joka liittyy markkinahintojen muutoksista johtuviin tappioihin sekä tase-erissä että taseen ulkopuolisissa erissä;
(14)
’viivästetty nettomaksujärjestelmä (DNS)’ järjestelmää, joka selvittää maksut nettoperusteisesti tietyn ennalta määritetyn selvitysjakson lopussa, esimerkiksi pankkipäivän lopussa tai sen aikana;
(15)
’rajat ylittävällä vakuudella’ vakuutta, jonka osalta sen maan näkökulmasta, jossa omaisuuserät hyväksytään vakuudeksi, ainakin yksi seuraavista on ulkomainen: a) rahayksikkö; b) maa, jossa omaisuuserät sijaitsevat; tai c) maa, johon liikkeeseenlaskija on sijoittautunut;
(16)
’rajat ylittävällä maksulla’ eri maihin sijoittautuneiden osallistujien välistä maksua;
(17)
’rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurilla’ järjestelmän operaattorin ja muiden osallistuvien laitosten keskinäistä monenvälistä järjestelmää, jota käytetään maksujen, arvopapereiden, johdannaisten tai muiden rahoitustransaktioiden selvittämiseen, toimittamiseen tai kirjaamiseen;
(18)
’osallistujalla’ yhteisöä, jonka maksujärjestelmä määrittää tai tunnistaa ja jonka sallitaan joko suoraan tai epäsuorasti lähettävän siirtomääräyksiä tähän järjestelmään ja joka kykenee vastaanottamaan siltä siirtomääräyksiä;
(19)
’hallintoelimellä’ systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin hallitusta tai hallintoneuvostoa tai molempia kansallisen lainsäädännön mukaisesti;
(20)
’johdolla’ toimivaan johtoon kuuluvia hallintoelimen jäseniä, eli yhden hallintoelimen järjestelmässä ketä tahansa hallintoelimen jäsentä, joka osallistuu systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin päivittäiseen johtamiseen, ja kahden hallintoelimen järjestelmässä ketä tahansa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin hallituksen jäsentä;
(21)
’relevanteilla intressiryhmillä’ osallistujia, rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureja, jotka vaikuttavat riskiin systeemisesti merkittävässä maksujärjestelmässä, ja tapauskohtaisesti muita markkinatoimijoita, joita asia koskee;
(22)
’luottovastuilla’ luoton määrää tai arvoa, johon kohdistuu se riski, että osallistuja ei suorita sitä täydestä arvostaan joko sen erääntyessä tai koskaan sen jälkeenkään;
(23)
’vakuudella’ omaisuuserää tai kolmannen osapuolen sitoumusta, jota vakuuden antaja käyttää velvoitteen suorittamisen vakuutena vakuuden ottajaan nähden. Vakuudella tarkoitetaan sekä kotimaista että rajat ylittävää vakuutta;
(24)
’likviditeetin tarjoajalla’ 5 artiklan 3 kohdassa, 6 artiklan 5 kohdassa, 8 artiklan 1 kohdassa, 8 artiklan 9 kohdassa ja 8 artiklan 11 kohdassa tarkoitetun käteisen tai 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen omaisuuserien tarjoajaa, mukaan lukien systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän osallistuja tai ulkopuolinen osapuoli;
(25)
’äärimmäisillä mutta mahdollisilla markkinaolosuhteilla’ kattavaa joukkoa historiallisia ja hypoteettisia olosuhteita, mukaan lukien kaikkein volatiileimmat ajanjaksot, joita on koettu markkinoilla, joita systeemisesti merkittävä maksujärjestelmä palvelee;
(26)
’suunnitellulla maksupäivällä’ päivämäärää, jonka siirtomääräyksen lähettäjä tallentaa systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään maksupäiväksi;
(27)
’yleisellä liiketoimintariskillä’ mitä tahansa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän taloudellisen aseman mahdollista heikentymistä liiketoimintayksikkönä sen seurauksena, että sen tulot pienenevät tai menot suurenevat siten, että menot ylittävät tulot ja tämä johtaa tappioihin, jotka on katettava pääomalla;
(28)
’elvytyssuunnitelmalla’ systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin laatimaa suunnitelmaa järjestelmän moitteettoman toiminnan palauttamiseksi;
(29)
’hallitulla likvidaatiosuunnitelmalla’ suunnitelmaa, jonka systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori on tehnyt systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän hallittua sulkemista varten;
(30)
’olennainen’ määrittää riskin, riippuvuuden ja/tai muutoksen, joka saattaa vaikuttaa yhteisön kykyyn toimia tai tarjota palveluja suunnitellulla tavalla;
(31)
’asianomaisilla viranomaisilla’ viranomaisia, joilla on oikeutettu intressi saada tietoja systeemisesti merkittävästä maksujärjestelmästä täyttääkseen lakisääteiset vaatimuksensa, eli kriisinratkaisuviranomaisia ja suurimpien osallistujien valvojia;
(32)
’pääomariskillä’ riskiä, että vastapuoli menettää koko transaktion kohteena olevan arvon, eli joko riski siitä, että rahoitusvarojen myyjä luovuttaa omaisuuserän peruuttamattomasti mutta ei saa maksua tai riski siitä, että rahoitusvarojen ostaja maksaa peruuttamattomasti rahoitusvarat mutta ei saa niitä;
(33)
’säilytyspankilla’ pankkia, joka pitää hallussaan ja turvaa kolmansien osapuolten rahoitusvaroja;
(34)
’maksupankilla’ pankkia, jossa on maksutilejä, joissa maksujärjestelmästä aiheutuvista velvoitteista vapautuminen toteutuu;
(35)
’nostro-agentilla’ pankkia, jota osapuolet käyttävät systeemisesti merkittävässä maksujärjestelmässä katteiden siirtoa varten;
(36)
’yksisuuntaisella maksulla’ maksua, jossa on mukana vain yksi varojen siirto yhdessä rahayksikössä;
(37)
’kaksisuuntaisella maksulla’ maksua, jossa on mukana kaksi varojen siirtoa eri rahayksiköissä vaihto arvoa vastaan -maksujärjestelmässä;
(38)
’wrong-way-riskillä’ riskiä, joka aiheutuu osallistujaan tai liikkeeseenlaskijaan liittyvästä vastuusta, kun kyseisen osallistujan asettama tai kyseisen liikkeeseenlaskijan liikkeeseen laskema vakuus korreloi vahvasti sen luottoriskin kanssa;
(39)
’pankkipäivällä’ samaa kuin direktiivin 98/26/EY 2 artiklan n kohdassa.
3 artikla
Oikeudellinen moitteettomuus
1. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on arvioitava, tarjoaako sovellettava lainsäädäntö kaikissa asianomaisissa oikeusjärjestelmissä korkean varmuuden tason ja tukeeko se sen järjestelmän toiminnan jokaista olennaista osa-aluetta.
2. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on vahvistettava järjestelmää koskevat säännöt ja menettelyt ja tehtävä sopimuksia, jotka ovat selkeitä ja sovellettavan lainsäädännön mukaisia kaikissa asianomaisissa oikeusjärjestelmissä.
3. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on kyettävä yksilöimään järjestelmän toimintaan sovellettava lainsäädäntö, säännöt, menettelyt ja sopimukset toimivaltaiselle viranomaiselle, osallistujille ja tarvittaessa osallistujien asiakkaille selkeällä ja ymmärrettävällä tavalla.
4. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on varmistettava, että sen säännöt, menettelyt ja sopimukset ovat pantavissa täytäntöön kaikissa asianomaisissa oikeusjärjestelmissä ja että toimenpiteitä, joita se toteuttaa tällaisten sääntöjen, menettelyjen ja sopimusten perusteella, ei mitätöidä, peruuteta eikä keskeytetä.
5. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, joka harjoittaa liiketoimintaa useammassa kuin yhdessä oikeusjärjestelmässä, on tunnistettava riskit, joita aiheutuu mahdollisista lakiristiriidoista, ja lievennettävä niitä.
6. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on parhaansa mukaan varmistettava, että järjestelmä nimetään direktiivin 98/26/EY mukaisesti.
4 artikla
Hallinto
1. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on oltava kirjatut tavoitteet, joissa asetetaan järjestelmän turvallisuus ja tehokkuus ensi sijalle. Tavoitteilla on nimenomaisesti tuettava rahoitusmarkkinoiden vakautta ja muita merkityksellisiä yleiseen etuun liittyviä seikkoja, erityisesti avoimia ja tehokkaita rahoitusmarkkinoita.
2. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on oltava kirjatut hallinnointia koskevat järjestelyt, joissa vahvistetaan selkeät ja suorat vastuu- ja tilivelvollisuussuhteet. Hallinnointia koskevien järjestelyjen on oltava toimivaltaisen viranomaisen, omistajien ja osallistujien saatavilla. Operaattorin on tehtävä ja julkistettava tiivistelmiä hallinnointia koskevista järjestelyistä.
3. Hallintoelimen tehtävät ja vastuut on määriteltävä selkeästi. Hallintoelimen tehtäviin ja vastuisiin on kuuluttava kaikki seuraavat:
a)
selkeiden strategisten tavoitteiden vahvistaminen systeemisesti merkittävälle maksujärjestelmälle;
b)
dokumentoitujen menettelyjen vahvistaminen systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän toimintaa varten, mukaan lukien menettelyt, joilla tunnistetaan jäsenten eturistiriidat sekä käsitellään ja ratkaistaan ne;
c)
eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä lukuun ottamatta huolehtiminen johdon jäsenten tuloksekkaasta valinnasta, valvonnasta ja tarvittaessa irtisanomisesta;
d)
eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä lukuun ottamatta parhaita käytäntöjä vastaavien ja pitkäaikaisiin saavutuksiin perustuvien, asianmukaisten palkkiojärjestelmien käyttöönotto.
4. Eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä lukuun ottamatta hallintoelin tarkastelee sekä omia suorituksiaan kokonaisuutena että hallintoelimen yksittäisten jäsenten suorituksia vähintään vuosittain.
5. Hallintoelimen kokoonpanon on oltava sellainen, että sillä varmistetaan toiminnan moitteettomuus, ja jotta hallintoelin kykenee täyttämään tehtävänsä ja kantamaan vastuunsa, sen kokoonpanon oltava sellainen, että se takaa toiminnan riippumattomuden ja että muissa kuin eurojärjestelmän systeemisesti merkittävissä maksujärjestelmissä siinä ovat asianmukaisesti edustettuina sekä systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä että koko rahoitusjärjestelmää koskeva tekninen taito, tietämys ja kokemus. Kokoonpano riippuu lisäksi kansallisen lainsäädännön mukaisesta yleisestä toimivallanjaosta. Jos tämä on kansallisen lain mukaan mahdollista, hallintoelimessä on oltava myös toimivaan johtoon kuulumattomia jäseniä; tämä vaatimus ei koske eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä.
6. Johdon tehtävät, vastuut ja raportointivastuut on määriteltävä selkeästi. Jotta johto kykene täyttämään tehtävänsä ja kantamaan vastuunsa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin toiminnasta ja riskienhallinnasta, johdon kokoonpanon on oltava sellainen, että se takaa toiminnan moitteettomuuden ja että siinä ovat asianmukaisesti edustettuina sekä systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä että koko rahoitusjärjestelmää koskeva tekninen taito, tietämys ja kokemus. Johdon vastuisiin kuuluu hallintoelimen alaisuudessa kaikkien seuraavien seikkojen varmistaminen:
a)
että systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin toiminta vastaa sen tavoitteita, strategiaa ja riskinsietoa;
b)
että sisäiset kontrollit ja niihin liittyvät menettelyt suunnitellaan ja pannaan täytäntöön asianmukaisesti ja niitä valvotaan asianmukaisesti, jotta edistetään systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin tavoitteita;
c)
että sisäiset kontrollit ja niihin liittyvät menettelyt tarkistetaan säännöllisesti ja niitä testaa hyvin koulutettu ja henkilöstöresursseiltaan riittävä riskinhallintaa ja sisäistä tarkastusta hoitava henkilöstö;
d)
aktiivinen osallistuminen riskikontrolliprosessiin;
e)
että systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän riskinhallintajärjestelyyn kohdennetaan riittävät resurssit.
7. Hallintoelin laatii kirjallisesti riskinhallintajärjestelyn, jota se valvoo ja
a)
joka sisältää systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin riskinsietostrategian;
b)
jossa vahvistetaan vastuut ja tilivelvollisuus riskiä koskevista päätöksistä;
c)
jossa määritellään päätöksenteko kriisi- ja hätätilanteissa;
d)
jossa määritellään sisäisiä kontrollitehtäviä.
Hallintoelin varmistaa, että riskinhallinnasta ja sisäisistä kontrolleista vastaavalla henkilöstöllä on riittävästi arvovaltaa ja resursseja että se on riippumaton ja voi saattaa asioita hallintoelimen käsiteltäväksi.
8. Hallintoelin varmistaa, että tärkeissä päätöksissä, jotka vaikuttavat systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän tekniseen ja operatiiviseen rakenteeseen, sääntöihin, kokonaisstrategiaan, erityisesti velvoitteiden määritys- ja toteutusjärjestelyn valinnan, toiminnan rakenteen, selvitettyjen tai toimitettujen tuotteiden osalta, sekä teknologian ja menettelyjen käyttöön, otetaan asianmukaisella tavalla huomioon systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän relevanttien intressiryhmien hyväksyttävät intressit. Relevantteja intressiryhmiä ja tarvittaessa suurta yleisöä kuullaan riittävän hyvissä ajoin etukäteen tällaisista päätöksistä.
5 artikla
Kattavaa riskinhallintaa koskeva järjestely
1. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön ja pidettävä yllä moitteetonta riskinhallintajärjestelyä, jolla tunnistetaan kattavasti erilaisia riskejä, joita systeemisesti merkittävä maksujärjestelmä aiheuttaa tai joita sille aiheutuu, sekä mitataan, seurataan ja hallitaan niitä. Sen on arvioitava riskinhallintajärjestely vähintään vuosittain. Riskinhallintajärjestelyä koskevat seuraavat vaatimukset:
a)
sen on sisällettävä systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin riskinsietostrategia ja asianmukaiset riskinhallintakeinot;
b)
siinä on vahvistettava vastuu ja tilivelvollisuus riskiä koskevista päätöksistä;
c)
siinä on käsiteltävä päätöksentekoa systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään liittyvissä kriisitilanteissa, mukaan lukien sellainen kehitys rahoitusmarkkinoilla, jolla saattaa olla haitallinen vaikutus markkinoiden likviditeettiin ja rahoitusjärjestelmän vakauteen missä tahansa jäsenvaltiossa, jonka rahayksikkö on euro ja johon systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori tai jokin osallistujista on sijoittautunut.
2. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tarjottava kannustimia osallistujille ja tarvittaessa niiden asiakkaille niiden riskien hallitsemiseksi ja rajoittamiseksi, joita niistä aiheutuu systeemisesti merkittävälle maksujärjestelmälle ja joita niille aiheutuu tällaisesta järjestelmästä. Osallistujien osalta tällaisten kannustimien on sisällettävä tehokas, oikeasuhteinen ja varoittava taloudellisten seuraamusten järjestelmä tai tappionjakamisjärjestelyjä taikka molemmat.
3. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tutkittava vähintään vuosittain olennaiset riskit, joita järjestelmälle aiheuttavat keskinäisten riippuvuuksien seurauksena muut yhteisöt, mukaan lukien rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurit, maksupankit, likviditeetin tarjoajat ja palveluntarjoajat ja muut vastaavat yhteisöt ja joita järjestelmä aiheuttaa näille infrastruktuureille ja yhteisöille. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on kehitettävä riskinhallintakeinoja, jotka ovat vahvoja ja oikeassa suhteessa todettuun riskin tasoon.
4. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on määriteltävä järjestelmän kriittiset toiminnot ja palvelut. Operaattorin on yksilöitävä erityiset tilanteet, jotka saattavat estää sitä tarjoamasta näitä kriittisiä toimintoja ja palveluja ja jatkamasta toimintaansa, ja arvioitava kaikkien vaihtoehtojen vaikuttavuutta elpymisen tai, eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä lukuun ottamatta, hallitun likvidaation kannalta. Sen on arvioitava systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän kriittiset toiminnot ja palvelut vähintään vuosittain. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava tämän arvioinnin perusteella suunnitelma järjestelmän elvyttämistä ja, eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä lukuun ottamatta, hallittua likvidaatiota varten. Elvytystä ja hallittua likvidaatiota koskevan suunnitelman on sisällettävä muun muassa keskeisten elvyttämistä ja hallittua likvidaatiota koskevien strategioiden olennaiset seikat kattava tiivistelmä, systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän kriittisten toimintojen ja palvelujen kuvaus sekä niiden toimenpiteiden kuvaus, joita tarvitaan keskeisten strategioiden täytäntöönpanemiseksi. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tarvittaessa annettava asianomaisille viranomaisille tiedot, joita nämä tarvitsevat kriisinratkaisusuunnitelmaa varten. Sen on arvioitava elvyttämistä ja hallittua likvidaatiota koskeva suunnitelma vähintään vuosittain.
6 artikla
Luottoriski
1. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön kattava toimintamalli, jolla se mittaa, seuraa ja hallinnoi osallistujilleen kohdentamaansa luotonantoon liittyvän vastuun laajuutta ja osallistujien keskinäisen luottovastuun laajuutta, kun tämä johtuu järjestelmän maksu-, määritys- ja toimitusprosesseista.
2. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tunnistettava kaikki luottoriskin lähteet. Luottovastuita on mitattava ja seurattava koko päivän ajan käyttämällä ajantasaista tietoa ja asianmukaisia riskinhallintakeinoja.
3. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, jolle syntyy järjestelmän toimintojen aikana luottovastuu osallistujiaan kohtaan, mukaan lukien operaattori, joka operoi takuuta tarjoavaa viivästettyä nettomaksujärjestelmää (DNS), on katettava luottovastuunsa kuhunkin osallistujaan nähden käyttämällä vakuutta, takuurahastoja, omaa pääomaa (sen jälkeen kun yleisen liiketoimintariskin kattamiseksi kohdennettu summa on vähennetty) tai muita vastaavia rahoitusresursseja.
4. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, mukaan lukien operaattori, joka operoi viivästettyä nettomaksujärjestelmää (DNS), joka ei tarjoa selvitystakuuta mutta jossa osallistujalla on systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän maksu-, määritys- ja toimitusprosesseista johtuvia luottovastuita, on otettava käyttöön säännöt ja sopimusjärjestelyt näiden osallistujien kanssa. Säännöissä tai sopimusjärjestelyissä on varmistettava, että osallistujilla on 3 kohdassa määritellyt riittävät resurssit kattamaan systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän maksu-, määritys- ja toimitusprosesseista aiheutuvat luottovastuut niiden kahden osallistujan osalta, joilla yhdessä tytäryhtiöidensä kanssa on kokonaisuutena suurin luottovastuu.
5. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava säännöt ja menettelyt sellaisia tappioita varten, jotka seuraavat suoraan siitä, että yksi tai useampi osallistuja jättää täyttämättä velvoitteensa järjestelmää kohtaan. Näissä säännöissä ja menettelyissä on käsiteltävä mahdollisesti kattamatta jäävien tappioiden jakamista, esimerkiksi kaikkien sellaisten varojen takaisinmaksua, joita systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori saattaa lainata likviditeetin tarjoajilta. Niiden on sisällettävä systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin säännöt ja menettelyt, jotka koskevat järjestelmän kriisitilanteessa käyttämien rahoitusresurssien täydentämistä 3 kohdassa vahvistetulle tasolle.
7 artikla
Vakuus
1. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori saa hyväksyä vakuudeksi vain seuraavat rahoitusvarat: a) käteinen raha; ja b) omaisuuserät, joihin liittyy matalia luotto-, likviditeetti- ja markkinariskejä, eli omaisuuserät, joiden operaattori voi osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle riittävän sisäisen arvioinnin perusteella täyttävän kaikki seuraavat edellytykset:
i)
niiden liikkeeseenlaskijaan liittyy matala luottoriski;
ii)
ne ovat vapaasti siirrettävissä ilman laissa asetettuja rajoitteita tai kolmannen osapuolen vaateita;
iii)
ne ovat sellaisen rahayksikön määräisiä, johon liittyvää riskiä kyseinen systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori hallinnoi;
iv)
niistä julkaistaan säännöllisesti luotettavia hintatietoja;
v)
niihin ei muutoin liity merkittävää wrong-way-riskiä;
vi)
niitä ei laske liikkeeseen osallistuja, joka antaa vakuuden, tai yhteisö, joka kuuluu samaan konserniin kuin kyseinen osallistuja, paitsi silloin kun on kyseessä katettu joukkolaina ja vain siinä tapauksessa, että vakuussammioon kuuluvat omaisuuserät erotellaan asianmukaisesti vankan lainsäädäntökehyksen puitteissa ja ne täyttävät edellä i-v alakohdassa asetetut vaatimukset.
Kun systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori tekee i-vi alakohdassa tarkoitetun sisäisen arvioinnin, sen on määriteltävä ja dokumentoitava objektiivinen menetelmä ja sovellettava sitä.
2. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava strategiat ja menetelmät ja toteutettava niitä luoton laadun, markkinoiden likviditeetin ja hinnan volatiliteetin seuraamiseksi kunkin vakuudeksi hyväksytyn omaisuuserän osalta. Operaattorin on arvioitava säännöllisesti ja vähintään vuosittain vakuuden arvostukseen liittyvien strategioidensa ja menettelyjensä asianmukaisuutta. Tällainen arviointi on suoritettava myös aina, kun tapahtuu olennainen muutos, joka vaikuttaa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän riskialttiuteen. Operaattorin on arvostettava vakuutensa markkina-arvoon vähintään päivittäin.
3. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on sovellettava aliarvostuksia (haircut) vakaasti ja varovaisesti ja testattava niitä vähintään vuosittain sekä otettava huomioon epävakaat markkinaolosuhteet. Aliarvostusmenettelyt on annettava muun kuin aliarvostusmenettelyt luoneen ja niitä soveltaneen henkilöstön hyväksyttäväksi vähintään vuosittain.
4. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on ryhdyttävä toimenpiteisiin, jotta vältettäisiin tiettyjen omaisuuserien hallussapidon keskittyminen, mikäli tämä heikentäisi merkittävästi mahdollisuutta muuttaa tällaiset omaisuuserät nopeasti likvideiksi varoiksi ilman merkittäviä haitallisia hintavaikutuksia.
5. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, joka hyväksyy rajat ylittävän vakuuden, on tunnistettava riskit, jotka liittyvät sen käyttöön, ja vähennettävä näitä riskejä sekä varmistettava, että rajat ylittävää vakuutta voidaan käyttää ajallaan.
6. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on käytettävä tuloksekasta ja operatiivisesti joustavaa vakuudenhallintajärjestelmää.
7. Eurojärjestelmän systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään ei sovelleta 1 kohtaa.
8 artikla
Likviditeettiriski
1. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön kattava järjestely systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän osallistujien, maksupankkien, nostro-agenttien, säilytyspankkien, likviditeetin tarjoajien ja muiden merkityksellisten yhteisöjen aiheuttamien likviditeettiriskien hallitsemiseksi.
2. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön operatiivisia ja analyyttisiä keinoja, joiden avulla se kykenee jatkuvasti ja oikea-aikaisesti tunnistamaan, mittaamaan ja seuraamaan toimitus- ja rahoitusvirtoja, esimerkiksi päivänsisäisen luoton käyttöä.
3. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on oltava hallussaan jatkuvasti riittävästi likvidejä varoja kaikissa rahayksiköissä, joita se käyttää toiminnassaan, voidakseen toteuttaa samana päivänä maksuvelvoitteita hyvin erilaisissa mahdollisissa kriisitilanteissa, tai sen on varmistettava, että sen osallistujilla on hallussaan tällaisia varoja. Tämän on tarvittaessa sisällettävä päivänsisäinen tai monipäiväinen selvitys. Kriisitilanteisiin kuuluvat seuraavat: a) osallistuja, jolla on yhdessä tytäryhtiöidensä kanssa suurin yhteenlaskettu maksuvelvoite, laiminlyö velkansa äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa; ja b) muut tilanteet 11 kohdan mukaisesti.
4. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla, joka selvittää yksisuuntaisia euromääräisiä maksuja, on oltava 3 kohdan mukaisesti hallussaan likvidejä varoja maksuvelvoitteiden oikea-aikaista suorittamista varten siltä varalta, että osallistuja, jolla on yhdessä tytäryhtiöidensä kanssa suurin yhteenlaskettu maksuvelvoite 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla laiminlyö velvoitteensa, tai sen on varmistettava, että sen osallistujilla on hallussaan tällaisia varoja jossain seuraavista muodoissa:
a)
käteisenä eurojärjestelmässä; tai
b)
eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 20 päivänä syyskuuta 2011 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2011/14 (5) vahvistetussa eurojärjestelmän vakuusjärjestelyssä tarkoitettuna hyväksyttävänä vakuutena, erityisesti jos systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on pääsy eurojärjestelmän maksuvalmiusjärjestelmään.
5. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla, joka selvittää yksisuuntaisia euromääräisiä maksuja, on oltava 3 kohdan b alakohdan mukaisesti hallussaan ylimääräisiä likvidejä varoja jollakin 4 kohdassa määritellyistä tavoista tai sillä on oltava tällaisia varoja luotettavassa liikepankissa, tai sen on varmistettava, että sen osallistujilla on hallussaan tällaisia varoja yhden tai useamman seuraavan instrumentin muodossa:
a)
luottolimiittisopimuksina;
b)
valuuttaswapsopimuksina;
c)
repo-sopimuksina;
d)
7 artiklan 1 kohdassa määriteltyinä omaisuuserinä, jotka ovat säilyttäjän hallussa;
e)
sijoituksina, jotka ovat helposti saatavilla ja muutettavissa käteiseksi ennalta suunnitelluilla rahoitusjärjestelyillä, joiden systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori voi osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle riittävän sisäisen arvioinnin perusteella olevan erittäin luotettavia jopa äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa.
Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on oltava valmis osoittamaan toimivaltaiselle viranomaiselle riittävän sisäisen arvioinnin perusteella, että liikepankki on luotettava.
6. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla, joka selvittää kaksisuuntaisia tai yksisuuntaisia muita kuin euromääräisiä maksuja, on oltava 3 kohdan mukaisesti hallussaan likvidejä varoja 5 kohdassa tarkoitetussa muodossa, tai sen on varmistettava, että sen osallistujilla on hallussaan tällaisia varoja.
7. Jos systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori täydentää 3 kohdassa tarkoitettuja varoja muilla omaisuuserillä, näiden omaisuuserien on oltava todennäköisesti jälkimarkkinakelpoisia tai hyväksyttävissä vakuudeksi (esim. luottolimiitit, swapit tai repot) erityisjärjestelynä velan laiminlyöntitapauksessa, vaikka tätä ei voida järjestää luotettavasti etukäteen eikä taata äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa. Jos osallistuja täydentää 3 kohdassa tarkoitettuja varoja muilla omaisuuserillä, systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on varmistettava että nämä omaisuuserät täyttävät ensimmäisessä virkkeessä vahvistetut vaatimukset. Omaisuuserien oletetaan olevan todennäköisesti jälkimarkkinakelpoisia tai hyväksyttävissä vakuudeksi, jos systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori on ottanut huomioon vakuuden hyväksyttävyyttä koskevat asianomaisen keskuspankin säännöt ja käytännöt.
8. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori ei saa olettaa, että keskuspankin kriisiluottoa on saatavilla.
9. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tehtävä tarkastuksia (due diligence) varmistaakseen, että jokaisella 3 kohdassa tarkoitetulla systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin likvidien varojen tarjoajalla a) on riittävät ja ajantasaiset tiedot ymmärtääkseen käteisen rahan tai omaisuuserien tarjoamiseen liittyvät likviditeettiriskinsä ja hallitakseen niitä; ja että b) sillä on kyky tarjota käteistä rahaa tai omaisuuseriä edellytetyllä tavalla. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tarkistettava vähintään vuosittain, että se noudattaa due diligence -velvoitetta. Vain yksiköt, jotka voivat saada luottoa liikkeeseen laskevalta keskuspankilta, hyväksytään likviditeetin tarjoajiksi. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on säännöllisesti testattava menettelytapansa, jotka koskevat pääsyä järjestelmän likvideihin varoihin.
10. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, jolla on mahdollisuus käyttää keskuspankin tilejä, maksupalveluja tai arvopaperipalveluja, on käytettävä näitä palveluja, jos se on käytännössä mahdollista.
11. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on määritettävä tiukoilla stressitesteillä, miten paljon käteistä rahaa ja muita omaisuuseriä tarvitaan 3 ja 4 kohdan vaatimusten täyttämiseksi. Sen on tarkistettava säännöllisesti tätä summaa muun muassa ottamalla huomioon useita erilaisia tilanteita, esimerkiksi
a)
edellä mainittujen omaisuuserien hintojen suurimmat siihenastiset heilahtelut;
b)
muutokset muissa markkinatekijöissä, mukaan lukien muun muassa hintaa määrittävät tekijät ja tuottokäyrät;
c)
tilanne, jossa yksi tai useampi osallistuja laiminlyö velvoitteensa samana päivänä ja peräkkäisinä eri päivinä;
d)
samanaikaiset paineet rahoitus- ja arvopaperimarkkinoilla,
e)
monenlaiset tulevat mahdolliset kriisitilanteet erilaisissa äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa.
Tällaisissa mahdollisissa tilanteissa on otettava huomioon myös systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän rakenne ja toiminta, ja niissä on tarkasteltava kaikkia yksiköitä, jotka saattaisivat aiheuttaa olennaisia likviditeettiriskejä systeemisesti merkittävälle maksujärjestelmälle, mukaan lukien muun muassa maksupankit, nostro-agentit, säilytyspankit, likviditeetin tarjoajat ja niihin liittyvät rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurit; näiden tilanteiden on myös mahdollisuuksien mukaan katettava usean päivän jakso.
12. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on dokumentoitava syyt, joiden vuoksi sillä on hallussaan käteistä rahaa ja muita omaisuuseriä, joita operaattori tai osallistujat ylläpitävät, ja sillä on oltava niiden hallinnointia koskevat asianmukaiset järjestelyt. Sen on otettava käyttöön selkeät menettelyt, joiden mukaisesti se ilmoittaa stressitestiensä tulokset hallintoelimelle. Sen on käytettävä näitä tuloksia likviditeettiriskin hallintajärjestelmänsä asianmukaisuutta arvioidessaan ja tehtävä niiden perusteella siihen muutoksia.
13. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön selkeät säännöt ja menettelyt, jotta järjestelmä voi selvittää samana päivänä ja tarvittaessa oikea-aikaisesti päivänsisäisesti ja monipäiväisesti maksuvelvoitteita, jos yksi tai useampi sen osallistujista laiminlyö velvoitteensa. Näissä säännöissä ja menettelyissä on
a)
käsiteltävä ennalta arvaamattomia ja mahdollisesti kattamattomia likviditeettivajeita;
b)
pyrittävä välttämään maksuvelvoitteiden samana päivänä tapahtuvan selvityksen mitätöimistä, peruuttamista tai viivästymistä;
c)
ilmoitettava, miten systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän kriisitilanteen aikana käyttämät käteinen raha ja muut omaisuuserät täydennetään 3-5 kohdassa edellytettyihin määriin.
9 artikla
Lopullinen selvitys
Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön säännöt ja menettelyt, jotka mahdollistavat sen, että lopullinen selvitys voi tapahtua viimeistään suunnitellun selvityspäivän lopussa.
10 artikla
Rahalla tehtävät selvitykset
1. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, joka selvittää yksisuuntaisia euromääräisiä maksuja, on varmistettava, että lopullinen selvitys tehdään keskuspankkirahassa.
2. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, joka selvittää muita kuin euromääräisiä kaksisuuntaisia tai yksisuuntaisia maksuja, on varmistettava, että lopullinen selvitys tehdään keskuspankkirahalla, jos se on käytännössä mahdollista ja saatavilla.
3. Jos keskuspankkirahaa ei käytetä, systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on varmistettava, että maksuja rahalla selvitettäessä käytetään varoja, joihin liittyy hyvin vähän tai ei lainkaan luotto- ja likviditeettiriskiä.
4. Jos maksuja selvitetään liikepankkirahalla, systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on seurattava, hallittava ja rajoitettava luotto- ja likviditeettiriskejä, jotka johtuvat maksupankkeina toimivista liikepankeista. Operaattorin on erityisesti laadittava maksupankeilleen tiukat vaatimukset, joissa otetaan huomioon muun muassa niiden sääntely ja valvonta, luotettavuus, pääomittaminen, likviditeetin saanti ja operatiivinen luotettavuus, ja seurattava niiden noudattamista. Operaattorin on myös seurattava ja hallittava luotto- ja likviditeettivastuiden keskittymistä systeemisesti merkittävien maksujärjestelmien liikepankeille, jotka toimivat maksupankkeina.
5. Jos systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori selvittää maksuja rahalla omassa kirjanpidossaan, sen on pienennettävä luotto- ja likviditeettiriskinsä mahdollisimman pieniksi ja kontrolloitava niitä tarkasti.
6. Jos maksu selvitetään liikepankkirahalla, systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin oikeudellisissa sopimuksissa kaikkien selvityspankkeina toimivien liikepankkien kanssa on todettava selkeästi,
a)
milloin siirtojen odotetaan tapahtuvan yksittäisten selvityspankkien kirjanpidossa;
b)
että siirtojen on oltava lopullisia, kun ne tehdään;
c)
että vastaanotettujen varojen on oltava siirrettävissä niin pian kuin mahdollista, viimeistään päivän loppuun mennessä.
11 artikla
Maksu maksua vastaan
Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, joka käyttää maksu maksua vastaan -mekanismia, on poistettava pääomariski varmistamalla, että velvoite selvitetään lopullisesti jos ja vain jos myös siihen liittyvä velvoite selvitetään lopullisesti. Tätä sääntöä on noudatettava siitä riippumatta, onko selvitys brutto- vai nettoperusteinen, kun selvitys tulee lopulliseksi.
12 artikla
Osallistujien maksulaiminlyöntiä koskevat säännöt ja menettelyt
1. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön järjestelmän säännöissä ja menettelyissä osallistujan velan laiminlyönnin määritelmä, joka sisältää vähintään sen, että osallistuja laiminlyö taloudelliset velvoitteensa niiden erääntyessä esimerkiksi operatiivisista syistä taikka sopimusrikkomuksen tai kyseistä osallistujaa koskevan maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen vuoksi. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on erotettava toisistaan automaattinen ja harkinnanvarainen velan laiminlyönnin toteaminen. Jos kyseessä on harkinnanvarainen laiminlyönnin toteaminen, systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on yksilöitävä, minkä yhteisön käyttää tätä harkintavaltaa. Sen on arvioitava tämä määritelmä vähintään vuosittain.
2. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on oltava velan laiminlyöntiä koskevat säännöt ja menettelyt, joiden avulla se kykenee edelleen täyttämään velvoitteensa osallistujan laiminlyödessä velkansa ja jotka koskevat varojen täydentämistä laiminlyönnin jälkeen. Säännöissä ja menettelyissä on määriteltävä vähintään kaikki seuraavat asiat:
a)
toimet, joihin systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori voi ryhtyä, jos velka laiminlyödään;
b)
se, onko tällaisiin toimiin ryhtyminen automaattista vai harkinnanvaraista, ja keinot, joilla tätä harkintavaltaa käytetään;
c)
mahdolliset muutokset systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin normaaleihin selvityskäytäntöihin oikea-aikaisen selvityksen varmistamiseksi;
d)
maksujen hallinnointi niiden käsittelyn eri vaiheissa;
e)
toimien todennäköinen järjestys;
f)
asianomaisten osapuolten tehtävät, velvoitteet ja vastuut, mukaan lukien osallistujat, jotka eivät ole laiminlyöneet velkaansa;
g)
muut mekanismit, jotka on aktivoitava velan laiminlyönnin vaikutuksen rajoittamiseksi.
3. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on valmistauduttava panemaan täytäntöön velan laiminlyöntiä koskevat sääntönsä ja menettelynsä, mukaan lukien kaikki asianmukaiset harkinnanvaraiset menettelyt, joista määrätään sen säännöissä. Operaattorin on muun muassa varmistettava, että a) sillä on operatiivinen kyky, esimerkiksi riittävästi hyvin koulutettua henkilöstöä, panna täytäntöön 2 kohdassa kuvatut menettelyt oikea-aikaisesti; ja b) systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän säännöissä ja menettelyissä käsitellään dokumentointi-, tieto- ja viestintätarpeita sekä yhteensovittamista, mikäli mukana on useampi kuin yksi rahoitusmarkkinoiden infrastruktuuri tai viranomainen.
4. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on julkaistava 2 kohdassa mainittujen sääntöjen ja menettelyjen keskeiset seikat ja vähintään kaikki seuraavat tiedot:
a)
olosuhteet, joissa toimenpiteet toteutetaan;
b)
toimenpiteiden toteuttaja;
c)
toteutettavien toimenpiteiden laajuus;
d)
mekanismit, joilla käsitellään systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin velvoitteita niitä osallistujia kohtaan, jotka eivät ole laiminlyöneet velkaansa.
5. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on testattava ja arvioitava 2 kohdassa mainitut järjestelmän säännöt ja menettelyt vähintään vuosittain tai aina kun järjestelmään tehdään olennaisia muutoksia, jotka vaikuttavat näihin sääntöihin ja menettelyihin. Operaattorin on otettava järjestelmän osallistujat ja relevantit intressiryhmät mukaan tällaiseen testaukseen ja arviointiin.
13 artikla
Yleinen liiketoimintariski
1. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön vahvat hallinnointi- ja kontrollijärjestelmät tunnistaakseen, seuratakseen ja hallitakseen yleisiä liiketoimintariskejä, esimerkiksi tappioita, jotka johtuvat liiketoimintastrategian heikosta täytäntöönpanosta, negatiivisesta kassavirrasta tai odottamattomista ja liian suurista toimintamenoista.
2. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on pidettävä hallussaan likvidejä nettovaroja, jotka rahoitetaan omalla pääomalla, esimerkiksi kantaosakkeita, ilmoitettuja rahastoja tai edellisten tilikausien voittoja, jotta se kykenee jatkamaan toimintaansa ja palvelujaan toimivana yhtiönä, mikäli sille aiheutuu yleisessä liiketoiminnassa tappioita. Näiden omaisuuserien suuruus määräytyy sen yleisen liiketoiminnan riskiprofiilin ja sen perusteella, miten pitkä aika tarvitaan sen kriittisten toimintojen ja palvelujen elvyttämiseen tai hallittuun likvidaatioon, jos tällaisiin toimiin ryhdytään.
3. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on pidettävä yllä toteuttamiskelpoista elvytyssuunnitelmaa tai, eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä lukuun ottamatta, hallitun likvidaation suunnitelmaa.
4. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on pidettävä hallussaan riittäviä likvidejä nettovaroja, jotka rahoitetaan omalla pääomalla, 3 kohdassa tarkoitetun suunnitelman täytäntöön panemiseksi. Operaattorin hallussa olevien omalla pääomalla rahoitettujen likvidien nettovarojen arvon on oltava vähintään yhtä suuri kuin kuuden kuukauden juoksevien toimintamenojen määrä. Näiden omaisuuserien lisäksi operaattorin hallussa on oltava resurssit, joilla katetaan osallistujien velkojen laiminlyönnit tai muut 6 ja 8 artiklan nojalla katettavat riskit. Oma pääoma, joka on operaattorin hallussa kansainvälisten riskiperusteisten pääomastandardien perusteella, voidaan sisällyttää tähän kaksinkertaisten pääomavaatimusten välttämiseksi.
5. Omaisuuserien, jotka ovat operaattorin hallussa yleisen liiketoimintariskin kattamista varten, on oltava riittävän likvidejä ja korkealaatuisia, jotta ne ovat oikea-aikaisesti saatavilla. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on kyettävä realisoimaan tällaiset omaisuuserät vain vähäisin haitallisin hintavaikutuksin tai ilman niitä, jotta se kykenee jatkamaan toimintaansa toimivana yhtiönä, jos sille aiheutuu tappioita yleisessä liiketoiminnassa.
6. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava toteuttamiskelpoinen suunnitelma oman pääoman korottamista varten siinä tapauksessa, että sen oma pääoma pienenee lähelle 4 kohdassa tarkoitettua määrää tai sen alapuolelle. Suunnitelma on toimitettava hallintoelimen hyväksyttäväksi, ja se on päivitettävä vähintään vuosittain.
7. Eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviin maksujärjestelmiin ei sovelleta 2 kohtaa eikä 4-6 kohtaa.
14 artikla
Säilytys- ja investointiriskit
1. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on pidettävä omat ja osallistujien omaisuuserät valvotuissa ja säännellyissä yhteisöissä (jäljempänä ’säilyttäjät’), joiden kirjanpitokäytännöt, säilytysmenettelyt ja sisäiset kontrollit suojaavat näitä omaisuuseriä kattavasti tappioita vastaan säilyttäjän tai alasäilyttäjän maksukyvyttömyyden, huolimattomuuden, petoksen, heikon hallinnon tai puutteellisen kirjanpidon varalta.
2. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on päästävä oikea-aikaisesti käsiksi omiin omaisuuseriinsä ja osallistujien tarjoamiin omaisuuseriin.
3. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on arvioitava ja ymmärrettävä vastuunsa säilyttäjäpankkejaan kohtaan ja otettava huomioon suhteensa kuhunkin niistä koko laajuudessaan.
4. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava investointistrategia, jonka on oltava sen riskinhallinnan kokonaisstrategian mukainen ja joka on annettava kokonaisuudessaan tiedoksi osallistujille. Sen on arvioitava investointistrategia vähintään vuosittain.
5. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin investointistrategiansa mukaisesti tekemien investointien on turvattava korkealaatuisten velallisten antamilla vakuuksilla tai niiden on oltava näihin kohdistuvia saamisia. Operaattorin on määriteltävä korkealaatuisille velalliselle asetettavat edellytykset. Investoinnit on tehtävä instrumentteihin, joihin liittyy mahdollisimman pieniä luotto-, markkina- ja likviditeettiriskejä.
6. Eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviin maksujärjestelmiin ei sovelleta 3-5 kohtaa.
15 artikla
Operatiivinen riski
1. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön kattava toimintamalli, jossa on asianmukaiset järjestelmät, strategiat, menettelyt ja kontrollit operatiivisen riskin tunnistamiseksi, seuraamiseksi ja hallinnoimiseksi.
2. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön palvelun tasoa ja operatiivista luotettavuutta koskevat tavoitteet sekä strategiat, joilla pyritään näiden tavoitteiden saavuttamiseen. Sen on arvioitava nämä tavoitteet ja strategiat vähintään vuosittain.
3. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on varmistettava, että järjestelmän kapasiteettia voidaan milloin tahansa kasvattaa, jotta siinä kyetään käsittelemään kriisitilanteista johtuva maksujen lukumäärän kasvu ja jotta se kykenee saavuttamaan palvelutasoa koskevat tavoitteensa.
4. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava kattava fyysinen turvallisuusstrategia ja tietoturvastrategia kaikkien mahdollisten heikkouksien ja uhkien tunnistamiseksi, arvioimiseksi ja hallitsemiseksi riittävällä tavalla. Sen on arvioitava strategiat vähintään vuosittain.
5. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava liiketoiminnan jatkuvuussuunnitelma, sellaisten tapahtumien varalle, jotka aiheuttavat järjestelmän toiminnalle merkittävän häiriön riskin. Suunnitelmaan on sisällyttävä toissijaisen toimipaikan käyttö, ja suunnitelmalla on varmistettava, että kriittiset tietojärjestelmät kykenevät jatkamaan toimintaansa kahden tunnin kuluessa näistä tapahtumista. Suunnitelma on laadittava siten, että systeemisesti merkittävä maksujärjestelmä kykenee aina selvittämään kaikki erääntyneet maksut sen pankkipäivän loppuun mennessä, jonka aikana häiriö tapahtuu. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on testattava suunnitelma ja arvioitava sitä vähintään vuosittain.
6. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tunnistettava kriittisen tärkeät osallistujat erityisesti maksujen kokonaislukumäärän ja maksujen arvon sekä sen perusteella, miten näille osallistujille aiheutuva merkittävä operatiivinen ongelma voisi vaikuttaa muihin osallistujiin ja systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään kokonaisuutena.
7. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tunnistettava riskit, joita kriittisen tärkeät osallistujat, muut rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurit sekä julkisten ja muiden palvelujen tarjoajat saattavat aiheuttaa järjestelmän toiminnalle, sekä seurattava ja hallittava niitä.
16 artikla
Järjestelmiin pääsyä ja osallistumista koskevat edellytykset
1. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava ja julkaistava systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän palvelujen saantia ja osallistumista koskevat edellytykset, jotka eivät saa olla syrjiviä, suorille ja tarvittaessa epäsuorille osallistujille sekä muille rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureille. Sen on arvioitava edellytyksiä vähintään vuosittain.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja palvelujen saantia ja osallistumista koskevia edellytyksiä on mukautettava systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän turvallisuuden ja tehokkuuden sekä sen palvelemien markkinoiden perusteella, ja ne on räätälöitävä ja suhteutettava järjestelmän erityisten riskien mukaan. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on vahvistettava suhteellisuusperiaatteen mukaisesti vaatimukset, jotka rajoittavat palvelujen saantia mahdollisimman vähän. Jos operaattori epää yhteisöltä palvelun, epäämisen on perustuttava kattavaan riskianalyysiin, ja perustelut on esitettävä kirjallisesti.
3. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on jatkuvasti seurattava sitä, että osallistujat täyttävät järjestelmään pääsyä ja osallistumista koskevat edellytykset. Sen on laadittava ja julkaistava menettelytavat, jotka eivät saa olla syrjiviä ja joilla mahdollistetaan osallistujan osallistumisoikeuden keskeyttäminen ja hallittu lopettaminen siinä tapauksessa, että osallistuja laiminlyö palvelujen saantia ja osallistumista koskevien edellytysten noudattamisen. Sen on arvioitava menettelyjä vähintään vuosittain.
17 artikla
Porrasteinen osallistuminen
1. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on riskinhallintaa varten varmistettava, että järjestelmän säännöt, menettelyt ja sopimusjärjestelyt antavat sille mahdollisuuden kerätä tietoja epäsuorasta osallistumisesta, jotta se voi tunnistaa kaikki osallistumisesta systeemisesti merkittävälle maksujärjestelmälle aiheutuvat olennaiset riskit ja seurata ja hallita niitä. Näihin tietoihin on sisällyttävä vähintään kaikki seuraavat:
a)
sen toiminnan osuus, jonka suorat osallistujat toteuttavat epäsuorien osallistujien puolesta;
b)
niiden epäsuorien osallistujien lukumäärä, jotka selvittävät maksuja yksittäisten suorien osallistujien välityksellä;
c)
kultakin epäsuoralta osallistujalta peräisin olevien maksujen lukumäärät tai arvot kyseisessä systeemisesti merkittävässä maksujärjestelmässä;
d)
edellä c kohdassa tarkoitettujen maksujen lukumäärät tai arvot suhteessa niiden suorien osallistujien maksuihin, joiden kautta epäsuora osallistuja pääsee systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään.
2. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tunnistettava sellaiset olennaiset riippuvuudet suorien ja epäsuorien osallistujien välillä, jotka saattavat vaikuttaa systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään.
3. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tunnistettava epäsuorat osallistujat, joista aiheutuu olennaisia riskejä järjestelmälle, ja suorat osallistujat, joiden välityksellä ne pääsevät systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään, jotta se voi hallita näitä riskejä.
4. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on arvioitava porrasteisesta osallistumisesta aiheutuvia riskejä vähintään vuosittain. Sen on toteutettava lieventäviä toimenpiteitä, jos ne ovat tarpeen riskien hallitsemiseksi asianmukaisella tavalla.
18 artikla
Tehokkuus ja vaikuttavuus
1. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on oltava menettely, jolla tunnistetaan systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän palvelemien markkinoiden tarpeet ja täytetään ne erityisesti seuraavilta osin:
a)
selvitys- ja toimitusjärjestelyn valinta;
b)
toiminnan rakenne;
c)
selvitettyjen tai toimitettujen tuotteiden laajuus;
d)
teknologian ja menettelyjen käyttö.
2. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on oltava selvästi määritellyt päämäärät ja tavoitteet, jotka ovat mitattavissa ja tavoitettavissa, esimerkiksi palvelun vähimmäistasojen, riskinhallintaa koskevien odotusten ja liiketoiminnan prioriteettien osalta.
3. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on oltava vakiintuneet mekanismit 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten arvioimiseksi säännöllisesti, vähintään vuosittain.
19 artikla
Viestintämenettelyt ja -standardit
Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on käytettävä soveltuvia kansainvälisesti hyväksyttyjä viestintämenettelyjä ja -standardeja maksujen, selvitysten, toimitusten ja kirjausten tehostamiseksi tai mukauduttava niihin.
20 artikla
Sääntöjen, keskeisten menettelyjen ja markkinatietojen julkaiseminen
1. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on hyväksyttävä selkeät ja kattavat säännöt ja menettelyt, jotka on annettava kokonaisuudessaan tiedoksi osallistujille. Merkityksellisten sääntöjen ja keskeisten menettelyjen on oltava myös julkisesti saatavilla.
2. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on julkaistava selkeät kuvaukset järjestelmän rakenteesta ja toiminnasta sekä operaattorin ja osallistujien oikeuksista ja velvollisuuksista, jotta osallistujat kykenevät arvioimaan riskejä, joita niille aiheutuisi osallistumisesta järjestelmään.
3. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on annettava osallistujille kaikki asianmukainen aineisto ja koulutus, jonka nämä tarvitsevat ymmärtääkseen järjestelmän säännöt ja menettelyt sekä riskit, joita niille aiheutuu osallistumisesta järjestelmään.
4. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on julkaistava järjestelmän yksittäisistä palveluista perittävät maksut sekä mahdolliset alennukset. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on annettava selkeät kuvaukset hinnoitelluista palveluista hintavertailuja varten.
5. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on vastattava CPSS-IOSCO:n rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureja koskevan tietojenantokaavakkeen kysymyksiin ja julkaistava vastauksensa. Sen on päivitettävä vastauksensa järjestelmän tai sen ympäristön olennaisten muutosten jälkeen ja vähintään joka toinen vuosi. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on myös julkaistava vähintään perustiedot transaktioiden kokonaislukumääristä ja arvoista.
21 artikla
Tietojen ilmoittaminen toimivaltaiselle viranomaiselle
Toimivaltaisella viranomaisella on oltava oikeus saada systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilta kaikki tiedot ja asiakirjat, jotka ovat tarpeen tämän asetuksen vaatimusten noudattamisen arvioimiseksi. Operaattorin on toimitettava tätä koskevat erityistiedot toimivaltaiselle viranomaiselle.
22 artikla
Korjaavat toimenpiteet
1. Mikäli systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori ei ole noudattanut tätä asetusta, toimivaltaisen viranomaisen on
a)
ilmoitettava operaattorille laiminlyönnin luonteesta ja
b)
annettava operaattorille tilaisuus tulla kuulluksi ja esittää selityksensä.
2. Toimivaltainen viranomainen voi systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin antamien tietojen perusteella antaa operaattorille ohjeet erityisten korjaavien toimenpiteiden toteuttamisesta laiminlyönnin korjaamiseksi ja/tai sen toistumisen välttämiseksi.
3. Toimivaltainen viranomainen voi määrätä korjaavia toimenpiteitä välittömästi, kun se toteaa perustellulla lausunnolla laiminlyönnin olevan niin vakava, että se edellyttää välittömiä toimenpiteitä.
4. Toimivaltaisen viranomaisen on välittömästi tiedotettava EKP:lle mahdollisista korjaavista toimenpiteistä, joita määrätään systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorille.
5. Korjaavia toimenpiteitä voidaan määrätä erikseen tai samanaikaisesti kuin Euroopan keskuspankin valtuuksista määrätä seuraamuksia 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2532/98 (6) mukaisia seuraamuksia.
23 artikla
Seuraamukset
Jos tätä asetusta rikotaan, EKP määrää seuraamuksia asetuksen (EY) N:o 2532/98 ja EKP:n valtuuksista määrätä seuraamuksia 23 päivänä syyskuuta 1999 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 2157/1999 (7) (ECB/1999/4) nojalla. EKP julkaisee tiedonannon siitä, miten seuraamusten määrä lasketaan.
24 artikla
Uudelleentarkastelu
Sen arvioimiseksi, onko tarpeen muuttaa tätä asetusta, EKP:n neuvosto arvioi tämän asetuksen yleistä soveltamista viimeistään kaksi vuotta sen voimaantulopäivämäärän jälkeen ja sen jälkeen joka toinen vuosi.
25 artikla
Loppusäännökset
1. Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
2. Systeemisesti merkittävien maksujärjestelmien operaattorien on noudatettava tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia yhden vuoden kuluessa päivästä, jona 1 artiklan 2 kohdan nojalla tehty EKP:n neuvoston päätös on annettu niille tiedoksi.
3. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
Tehty Frankfurt am Mainissa 3 päivänä heinäkuuta 2014.