PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 796/2012
ze dne 30. srpna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1136/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 27,1 % a 47,4 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 26. dubna 2011 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo sdružení výrobců pákových mechanismů jménem tří výrobců v Unii (dále jen „žadatel“) představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby pákových mechanismů v Unii.
(3)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy, že by skončení platnosti opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existuje dostatek důkazů, oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 23. července 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu zahrnovalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž zástupce dotčené země.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(9)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR a dovozce, kteří nejsou ve spojení, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Jelikož se nepřihlásil žádný vyvážející výrobce v ČLR, který by Komisi poskytl informace uvedené v oznámení o zahájení řízení, a přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, neposkytl však Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, mělo se za to, že výběr vzorku není nutný.
(10)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze dvou společností z celkem šesti výrobců v Unii známých před zahájením řízení, které byly vybrány na základě jejich objemu prodeje a výroby dotčeného výrobku v roce 2010 a rovněž zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Proti navrhovanému vzorku nevznesla žádná zúčastněná strana námitky.
(11)
Komise zaslala dotazníky oběma výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozci, který se přihlásil, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od obou výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou uživatelů. Dovozce zmíněný v 9. bodě odůvodnění, který není ve spojení a který se přihlásil, neodpověděl na otázky pro výběr vzorku, ani neposkytl odpověď na dotazník.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itálie
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovinsko
b)
uživatel
-
HIT OFFICE spol. s r. o. Teplice, Česká republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek v původním nařízení, a to pákové mechanismy obvykle používané pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050) (dále jen „dotčený výrobek“), pocházející z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů. Pro účely tohoto šetření nejsou do definice dotčeného výrobku zahrnuty mechanismy kroužkových pořadačů zařazené do téhož kódu KN.
(15)
Toto přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a výrobek vyráběný v Unii výrobci v Unii stejné základní technické a fyzické vlastnosti a stejné užití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(17)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, při šetření nespolupracoval žádný ze známých čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni při zahájení řízení. Čínské orgány byly vyrozuměny o této skutečnosti a rovněž o možném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřily. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(18)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, která jsou uvedena níže, vycházet z dostupných údajů, zejména veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky společností a vyhledávače výrobků na internetu, informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření (tj. žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku).
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(19)
Pro účely stanovení běžné hodnoty se v oznámení o zahájení řízení odkazovalo na použití srovnatelné země.
(20)
Co se týká vývozní ceny, jelikož vyvážející výrobci v ČLR ani dovozci na trh Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, nebyla Komise s to zjistit objem vývozu ani ceny na obchodním základě. Komise proto uvážila alternativní způsoby stanovení vývozní ceny.
(21)
Za prvé se zvažovalo, zda by jako alternativní způsob stanovení vývozních cen bylo možno použít údaje Eurostatu porovnané s jinými dostupnými údaji. Usuzovalo se, že tyto údaje nejsou vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(22)
Komise za druhé uvážila rovněž použití vývozních cen uvedených v žádosti o přezkum. Připomíná se, že tato metoda byla použita v původním šetření a že umožňuje srovnání podle jednotlivých typů. Faktury obsažené v žádosti o přezkum se však týkaly cen vývozu do ostatních třetích zemí.
(23)
Nebylo proto možné provést výpočet dumpingu na základě cen vývozu do Unie a zjistit existenci dumpingu. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(24)
Pokud jde o šetření týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu, analyzovány byly tyto prvky: vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí; výrobní kapacita, výroba a volná kapacita v ČLR a přitažlivost trhu Unie pro dovoz z ČLR.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí
(25)
Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení srovnána s cenami vývozu z ČLR.
3.1.1 Základ pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jelikož ČLR je hospodářství v procesu transformace, bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nutno běžnou hodnotu stanovit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelná země) nebo ceny, za niž se výrobek prodává ze srovnatelné země do jiných zemí, včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V žádosti o přezkum podané výrobním odvětvím Unie byla uvedena řada výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii (konkrétně Indie, Írán a Thajsko). Po zahájení řízení Komise kontaktovala zmíněné výrobce a rovněž jiné potenciální výrobce v těchto zemích, jež bylo možno zjistit z veřejně dostupných zdrojů.
(28)
V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že pokud nebudou výrobci v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii spolupracovat, použije Komise jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii. Ceny skutečně zaplacené nebo splatné v Unii byly základem použitým při stanovení běžné hodnoty rovněž v původním šetření.
(29)
Žádná zúčastněná strana se nevyjádřila k vhodnosti výše uvedeného základu pro stanovení běžné hodnoty.
(30)
Žádný z výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii, na něž se Komise obrátila, se nerozhodl pro spolupráci při tomto šetření.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností neměla Komise jinou možnost, než použít jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii.
3.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení (a jak bylo objasněno v 26. až 31. bodě odůvodnění) byla běžná hodnota stanovena pomocí skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, u nichž bylo zjištěno, že se jedná o ceny v běžném obchodním styku.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(34)
Nejprve se zjišťovalo, zda je v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do Unie. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, bylo nutno informace o celkovém objemu prodeje vyvezeném do Unie zjistit na základě dostupných údajů. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, údaje Eurostatu a ostatní statistické údaje se pro účely zjištění přetrvávání dumpingu nepovažovaly za vhodné, lze je však použít k určení úrovně dovozu do Unie (potřebné pro celkový objem vývozu z ČLR). Na tomto základě se mělo za to, že celkově byl domácí prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní. Jelikož vývozci v ČLR nespolupracovali, nebylo možno analyzovat reprezentativnost na základě jednotlivých typů.
(35)
Poté Komise přezkoumala, zda lze domácí prodej každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, tj. zda byly u každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku průměrné prodejní ceny stejné nebo vyšší než průměrné výrobní náklady, a tudíž ziskové.
(36)
Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej výrobců v Unii byl v průměru ziskový, a běžná hodnota byla poté stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku.
3.1.3 Vývozní cena
(37)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo shledáno, že nejvhodnějším základem jsou informace o cenách vývozu z ČLR do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum.
3.1.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi váženou průměrnou běžnou hodnotou a váženou průměrnou vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Toto srovnání prokázalo, že cena vývozu do třetích zemí uvedená v žádosti o přezkum je podstatně nižší než běžná hodnota (o více než 30 %). To naznačuje, že ceny do Unie budou velmi pravděpodobně dumpingové, pokud by byla opatření zrušena.
3.2 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(39)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházejí níže uvedené závěry především z informací obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(40)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se kapacita pro výrobu pákových mechanismů v ČLR odhaduje přinejmenším v rozmezí od 600 milionů do 700 milionů kusů, přičemž tento odhad je založen na informacích, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
(41)
Informace získané během šetření mimoto prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(42)
Žádná zúčastněná strana nepředložila ohledně výrobní kapacity v ČLR jiné připomínky a/nebo informace.
(43)
Na tomto základě je výrobní kapacita v ČLR přibližně o 170 % až 350 % vyšší než spotřeba v Unii a významně vyšší než výroba v Unii.
3.3 Výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců v ČLR
(44)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházely informace o skutečné výrobě a volné kapacitě především z údajů obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(45)
V žádosti o přezkum se výroba pákových mechanismů odhadovala na 200 až 400 milionů kusů a volná kapacita v rozmezí od 200 do 500 milionů kusů. Tato volná kapacita odpovídá přibližně spotřebě v Unii.
(46)
Po porovnání s veřejně dostupnými zdroji, pokud to bylo možné, bylo zjištěno, že poskytnuté odhady jsou přiměřené.
(47)
Pokud jde o volnou kapacitu, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, informace získané během šetření prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(48)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit přiměřeně závěr, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Jak je objasněno v 49. až 55. bodě odůvodnění, je velmi pravděpodobné, že by tato volná kapacita byla nasměrována na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
3.4 Přitažlivost trhu Unie
(49)
Informace shromážděné během tohoto přezkumu ukazují, že by trh Unie byl přitažlivým trhem pro dovoz pákových mechanismů z ČLR, pokud by byla opatření zrušena. Připomíná se, že před uložením platných opatření byla spotřeba v Unii značná a blížila se 400 milionům kusů. Dovoz z ČLR současně činil více než 200 milionů kusů, což představuje více než 50 % celkové spotřeby v Unii.
(50)
Šetření prokázalo, že poptávka Unie po pákových mechanismech je i nadále značná. Spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila pouze mírně, jak je uvedeno v 63., 64. a 98. bodě odůvodnění, a trh Unie je i nadále celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy a představuje více než 50 % světového trhu.
(51)
Pro pákové mechanismy mimoto existuje jen málo jiných trhů, jež by pravděpodobně nebyly schopny absorbovat nadbytečnou kapacitu v ČLR.
(52)
Jak bylo zjištěno v 38. bodě odůvodnění, ze srovnání cen vývozu z ČLR do třetích zemí s cenami na trhu Unie vyplývá, že by v případě zrušení opatření byl trh Unie přitažlivý pro tento levný dovoz. Důvodem je rovněž skutečnost, že převládající ceny na trhu Unie jsou obvykle vyšší než ceny na ostatních vývozních trzích.
(53)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že by vývoz z ČLR byl nasměrován na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(54)
Veřejně dostupné informace o výrobcích v ČLR prokazují, že tyto společnosti často směrují svůj prodej především nebo výhradně na vývozní trhy.
(55)
Je třeba rovněž podotknout, že od uložení konečných opatření byla zaznamenána řada případů nesprávného zařazení dovážených pákových mechanismů, přičemž velké objemy samostatných pákových mechanismů a desek byly nahlášeny jako kompletní pákové pořadače. To mělo za následek nehrazení cla z tohoto dovozu. Toto nesprávné zařazování přimělo Výbor pro celní kodex (v listopadu 2010), aby v prohlášení objasnil, že pákové mechanismy dovezené za těchto podmínek je nutno nahlásit zvlášť. Je ještě příliš brzy na to, aby bylo možno zjistit, zda toto prohlášení mělo požadovaný účinek, a Komise hodlá situaci podrobně sledovat. Praxe však ukazuje, že navzdory opatřením je trh Unie pro vyvážející výrobce v ČLR i nadále přitažlivý.
3.5 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(56)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, srovnání cen při vývozu do ostatních třetích zemí, které byly uvedeny v žádosti o přezkum, s cenou na trhu Unie prokazuje velkou pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(57)
Vzhledem k značné výrobní kapacitě, která je v ČLR k dispozici, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objemy výroby a nasměrovat je na vývoz, pravděpodobným nízkým cenám tohoto vývozu a přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz lze přiměřeně předpokládat, že by zrušení opatření vedlo k vyššímu vývozu pákových mechanismů z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Během období přezkumného šetření vyrábělo pákové mechanismy v Unii šest známých výrobců, z nichž tři představovali žadatele v daném případě. V průběhu tohoto šetření se jako výrobci v Unii nepřihlásily žádné jiné společnosti. Usuzuje se proto, že těchto šest výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále jen „výrobní odvětví Unie“).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(59)
Pro účely analýzy újmy byly údaje získány ze statistik Eurostatu a jiných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici, žádosti o přezkum, odpovědí na dotazník a informací shromážděných během inspekcí na místě.
(60)
Makroekonomické ukazatele, a to výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, prodej v Unii a na třetích trzích, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, jsou založeny na údajích, které poskytlo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti byly odpovědi na dotazník, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku, doplněny o údaje poskytnuté všemi ostatními výrobci v Unii.
(61)
Mikroekonomické ukazatele, a to zásoby, mzdy, prodejní ceny, ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál, vycházejí z údajů, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jelikož společnosti zařazené do vzorku představují více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii, považovali se pro účely tohoto přezkumu výrobci v Unii zařazení do vzorku za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. V zájmu zachování důvěrnosti citlivých obchodních informací podle článku 19 základního nařízení lze údaje týkající se obou společností zařazených do vzorku uvést pouze ve formě indexu.
(62)
Jelikož čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, jsou údaje o vývoji dovozní ceny a cenovém podbízení založeny na alternativních zdrojích, jako je žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné důvěrné statistické údaje, které měla Komise k dispozici, a rovněž na informacích shromážděných během inspekcí na místě. Údaje o dovozu vycházely ze žádosti o přezkum, která byla založena na údajích Eurostatu. Jelikož se tyto údaje týkaly i jiného dovozu než dotčeného výrobku, byly porovnány a náležitě upraveny na základě jiných důvěrných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici. Některé níže uvedené údaje jsou proto v zájmu ochrany důvěrných statistických údajů uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
2. Spotřeba na trhu Unie
(63)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu. Bylo zjištěno, že spotřeba v období přezkumného šetření byla v rozmezí od 200 do 350 milionů kusů.
(64)
Spotřeba pákových mechanismů v Unii v posuzovaném období klesla o 12 %. To lze částečně přičíst hospodářské krizi a rovněž měnící se struktuře spotřeby (např. prosazování ekologických kanceláří a elektronických podání, celkové snižování počtu administrativních pracovních míst).
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
OPŠ
Objem
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
3. Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(65)
Jak je popsáno v tabulce 2, podíl na trhu se v posuzovaném období snížil o 54 %.
(66)
Od uložení antidumpingového cla v roce 2006 se čínský dovoz významně snížil, a to z 51 % podílu na trhu v období šetření v rámci původního šetření na 7 % až 15 % v období přezkumného šetření. Co se týká objemu dovozu z ČLR, ten byl v posuzovaném období kvůli platným antidumpingovým opatřením nízký. Kvůli omezenému vývozu pákových mechanismů z ostatních třetích zemí však byl čínský dovoz i nadále hlavním zdrojem celkového dovozu do Unie (v období přezkumného šetření 85 až 95 %). V posuzovaném období dovoz klesl o 59 %.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu Index (2008 = 100)
100
56
44
41
Podíl dovozu na trhu Index (2008 = 100)
100
66
48
46
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4. Vývoj cen dovozu z ČLR a cenové podbízení
4.1 Vývoj cen
(67)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů nebylo možné zjistit přesnou dovozní cenu. Jak je objasněno v 21. bodě odůvodnění, důvodem je skutečnost, že se statistiky nepovažovaly za vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(68)
Usuzovalo se však, že ostatní důvěrné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici, jsou vhodné k určení celkového vývoje cen dovozu z ČLR. Vývoj dovozních cen prokazuje jejich růst v posuzovaném období.
Tabulka 3
Ceny dovozu dotčeného výrobku
2008
2009
2010
OPŠ
ČLR
Index
100
102
118
118
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4.2 Cenové podbízení
(69)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů byl výpočet cenového podbízení z důvodů objasněných v 37. bodě odůvodnění založen na cenách vývozu do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum. Úroveň cenového podbízení, která byla zjištěna orientačně, činí přibližně 20 %.
5. Objemy dovozu a podíly dovozu z ostatních třetích zemí na trhu
(70)
Hlavní výrobci pákových mechanismů ve světě se nacházejí v Unii a ČLR. Bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, jako je Indie, byl zanedbatelný a byl nižší než 1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(72)
Objem výroby v Unii byl v posuzovaném období ve stejném rozmezí s výjimkou roku 2009. Pokles v roce 2009, který byl do jisté míry zapříčiněn světovou hospodářskou krizí, byl vyrovnán růstem v roce 2010.
(73)
Navzdory klesající tendenci prodeje v Unii se výrobcům v Unii (jak je objasněno v 75. až 77. bodě odůvodnění) podařilo zachovat v posuzovaném období úrovně výroby, jelikož byli schopni zvýšit svůj vývoz na třetí trhy, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výroba
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita mírně vzrostla kvůli investicím do dodatečné kapacity a modernizaci, kterou výrobci v Unii provedli v posuzovaném období. Využití kapacity bylo poměrně stálé a v roce 2009 vykázalo mírný pokles. Tento mírný pokles lze přičíst především dopadům světové hospodářské krize v uvedeném roce.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výrobní kapacita
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Využití kapacity
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Objem prodeje v Unii
(75)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(76)
Prodej na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 4 %.
(77)
V roce 2009 klesl prodej o 11 %. Tento pokles je nutno přičíst dopadům světové hospodářské krize. V následujících letech prodej opět rostl a v období přezkumného šetření se přiblížil údajům z roku 2008.
d) Prodej na třetí trhy
(78)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie na třetí trhy a prokazují prudký nárůst tohoto prodeje v posuzovaném období.
Tabulka 7
Prodej do třetích zemí
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
e) Podíl na trhu
(79)
Navzdory poklesu prodeje v Unii se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření dosáhl rozpětí mezi 80 % a 93 %. Zvýšení podílu na trhu Unie bylo výsledkem snižování spotřeby na trhu Unie a nižšího podílu dovozu z ČLR na trhu.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
f) Růst
(80)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 12 %. Objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie klesl o 4 %. Podíl výrobců v Unii na trhu Unie vzrostl o 9 %.
g) Zaměstnanost
(81)
Zaměstnanost v dotyčném odvětví se v posuzovaném období v Unii snížila. Tento pokles souvisel s modernizací a mechanizací výrobního procesu ze strany výrobního odvětví Unie.
Tabulka 9
Zaměstnanost v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
h) Produktivita
(82)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na zaměstnance za rok se v posuzovaném období vyvíjela kladně a v průběhu roku 2010 a v období přezkumného šetření byla stálá.
(83)
Toto zvýšení produktivity souvisí s procesem modernizace, který je popsán v 93. bodě odůvodnění.
Tabulka 10
Produktivita
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (v tis. ks/rok)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Připomíná se, že kvůli okolnostem popsaným v 19. až 23. bodě odůvodnění nebylo možno provést výpočet dumpingu. Pravděpodobnost obnovení dumpingu však byla zjištěna srovnáním běžné hodnoty stanovené podle průměrných prodejních cen výrobního odvětví Unie a vývozní ceny zjištěné na základě cen při vývozu do třetích zemí.
(85)
Analýza prokazuje, že se v důsledku uložení opatření na dumpingový dovoz výrobní odvětví Unie do značné míry zotavilo a platná opatření se ukázala jako účinná.
6.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(86)
Níže uvedené údaje představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(87)
Šetřením bylo prokázáno, že zásoby výrobního odvětví Unie nejsou vhodným ukazatelem pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie, jelikož stav zásob sezónně kolísá.
b) Mzdy
(88)
V posuzovaném období vzrostla průměrná mzda zaměstnance o 33 %.
Tabulka 12
Mzdy (náklady na zaměstnance)
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Prodejní ceny
(89)
Průměrné jednotkové ceny pákových mechanismů v Unii mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostly. Relativní pokles v roce 2010 oproti roku 2009 souvisí s kolísáním cen surovin.
Tabulka 13
Jednotková cena na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
d) Ziskovost
(90)
Níže uvedená rozpětí ziskovosti byla stanovena vyjádřením finančního výsledku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie, jako procentního podílu obratu dosaženého na trhu Unie.
Tabulka 14
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(91)
Před uložením konečných opatření v roce 2006 bylo výrobní odvětví Unie velmi ztrátové. Od té doby se hospodářská situace odvětví pákových mechanismů v posuzovaném období zlepšila, během období přezkumného šetření však zaostávala za cílovým ziskem ve výši 5 %, jenž byl stanoven v původním šetření.
e) Investice, návratnost investic a peněžní tok
(92)
Tendence v oblasti investic, návratnosti investic a peněžního toku jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 15
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(93)
Vzhledem k zotavení po uložení opatření v roce 2006 vynaložilo výrobní odvětví značné investice do modernizace a rozšíření výrobních zařízení, zejména v roce 2008 a 2009. Vyšší ziskovost se projevuje rovněž v lepším peněžním toku.
f) Schopnost získat kapitál
(94)
Při šetření nebyly zjištěny žádné zvláštní problémy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál.
6.3 Závěr ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie
(95)
Na základě výše uvedené analýzy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila a po uložení opatření v roce 2006 prokázalo výrobní odvětví svou životaschopnost. Vzhledem ke skutečnosti, že k výše zmíněnému pozitivnímu vývoji došlo až po uložení opatření, klesající zaměstnanosti a ziskovosti, která dosud zaostává za cílovou výší, se však usuzuje, že hospodářská situace výrobního odvětví je i nadále nejistá a zranitelná. Lze proto vyvodit závěr, že z důkazů vyplývá, že odstranění újmy je zcela nebo částečně zapříčiněno existencí opatření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(96)
Od uložení platných opatření se situace výrobního odvětví Unie značně zlepšila. Zjištění této analýzy však prokazují, že situace výrobního odvětví Unie je dosud nejistá a zranitelná.
(97)
Za této situace je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy za účelem přezkoumání, zda by v případě zrušení opatření předpokládaný vývoj z hlediska objemů a cen dovozu pocházejícího z ČLR současnou situaci zhoršil, jak je podrobně popsáno v 98. až 106. bodě odůvodnění.
(98)
Ve světě existují dva hlavní výrobci pákových mechanismů - ČLR a Unie. Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy, za ní následuje Jižní Amerika a Rusko. V ostatních zemích, jako je Indie, existují malí výrobci, ti se však soustředí na své domácí trhy. USA a Kanada používají jiné systémy archivace.
(99)
Připomíná se, že v ČLR existuje značná volná kapacita a že by výrobu pákových mechanismů v ČLR bylo možno snadno zvýšit, jak bylo objasněno v 45. až 48. bodě odůvodnění.
(100)
Připomíná se rovněž, že volná kapacita, která existuje v ČLR, odpovídá přibližně spotřebě v Unii (viz 45. bod odůvodnění).
(101)
Bylo také zjištěno, že by případný vyšší objem výroby pákových mechanismů v ČLR byl pravděpodobně vyvezen do Unie, pokud by byla opatření zrušena (viz 53. bod odůvodnění). To se zakládá na skutečnosti, že trh Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy s poměrně stálou spotřebou, a na skutečnosti, že převládající ceny na trhu Unie jsou celkově vyšší než na ostatních vývozních trzích (viz 52. bod odůvodnění). Je třeba vzít v úvahu rovněž skutečnost, že kromě Unie a ČLR neexistují žádné jiné významné vyvážející země, které by vyráběly pákové mechanismy.
(102)
Jak je zmíněno v 41. bodě odůvodnění, výrobní kapacitu v ČLR lze snadno zvýšit pouhým zajištěním dodatečných pracovních sil. Vývoz z ČLR by byl proto schopen pokrýt případné zvýšení spotřeby v Unii. Vzhledem k potenciálně nízké ceně čínského dovozu, jak prokazuje srovnání s cenami na trzích třetích zemí, a zjevně neomezené schopnosti dodávat za nízké ceny by v případě zrušení opatření nebylo výrobní odvětví Unie s velkou pravděpodobností s to využít případnou vyšší poptávku, což by mělo za následek významný úbytek podílu na trhu.
(103)
Na tomto základě je nutno očekávat, že případné budoucí významné zvýšení dovozu pákových mechanismů z ČLR do Unie bude mít vážné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo zmíněno výše, v případě zrušení opatření by byl objem dovozu pákových mechanismů z ČLR podle očekávání značný. Tento dovoz by se vší pravděpodobností vyvíjel na trhu Unie značný cenový tlak, a tudíž i tlak na výrobní odvětví Unie, jak naznačují údaje o výši cen na trzích třetích zemí. Podle dostupných údajů se odhaduje, že stávající čínské ceny jsou přibližně o 20 % nižší než ceny v Unii, jak je popsáno v 69. bodě odůvodnění, což v případě zrušení opatření naznačuje velkou pravděpodobnost čínského dovozu za ceny, které jsou podstatně nižší než ceny v Unii.
(104)
Přitažlivost trhu Unie pro čínské vývozce dokazují rovněž pokusy o nesprávné zařazení s cílem vyhnout se uloženým antidumpingovým opatřením (viz 55. bod odůvodnění).
(105)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do Unie za velmi nízké ceny, které by velmi pravděpodobně byly podstatně nižší než prodejní ceny Unie. To by způsobilo podstatnou újmu a zmařilo investice a úsilí o zotavení, které výrobní odvětví vynaložilo v minulých letech.
(106)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení platných opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(108)
Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(109)
V původním šetření se mělo za to, že přijetí opatření není v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena.
(110)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(111)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnost výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, jelikož by pomohlo zamezit tomu, aby bylo výrobní odvětví Unie vytlačeno z trhu značnými objemy dovozu z ČLR.
(112)
Je jednoznačně pravděpodobné, že by u značných objemů došlo k obnovení dumpingu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nebylo s to čelit. Výrobní odvětví Unie by proto mělo ze zachování stávajících antidumpingových opatření i nadále prospěch.
(113)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření uložených ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(114)
Jak bylo uvedeno výše, žádný ze zjištěných dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpovědi na dotazník. Dovozci pákových mechanismů jsou obvykle rovněž uživateli dotčeného výrobku, jelikož jej používají k výrobě pákových pořadačů.
(115)
V průběhu šetření se přihlásilo několik uživatelů, tj. výrobců pákových pořadačů. Pouze jeden uživatel poskytl odpověď na dotazník, kterou bylo vzhledem ke kvalitě poskytnutých údajů možné ověřit během inspekce na místě pouze do jisté míry.
(116)
Uživatel, u něhož se uskutečnila inspekce, uvedl, že by antidumpingová opatření měla být uložena rovněž na dovoz pákových pořadačů z ČLR. Tato tvrzení však nebyla doložena příslušnými důkazy.
(117)
Dva uživatelé vyslovili námitky proti zachování opatření. Jejich tvrzení však nebyla odůvodněna.
(118)
Analýza na druhou stranu rovněž prokázala, že pokud by se v důsledku zrušení opatření Číňané stali jedinými dodavateli pákových mechanismů, bylo by ohroženo rovněž postavení výrobců pákových pořadačů, jelikož na světovém trhu s pákovými mechanismy by neexistovala žádná hospodářská soutěž. Usuzovalo se proto, že stávající opatření přispějí k zachování rozmanitosti dodávek a hospodářské soutěže na světovém trhu s pákovými mechanismy, což je i v zájmu uživatelů.
(119)
Další tři uživatelé, kteří používají pouze pákové mechanismy vyrobené v Unii, byli neutrální a jeden z nich podpořil zachování opatření.
(120)
Jelikož náklady na pákový mechanismus představují pouze minimální procentní podíl maloobchodní ceny pákových pořadačů, nemají opatření prakticky žádný, ne-li vůbec žádný, dopad na cenu konečného výrobku (pákových pořadačů), a tudíž ani žádný dopad na konečné spotřebitele.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(121)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(122)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Tato podání a připomínky byly analyzovány, nevedly však ke změně nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o zachování antidumpingových opatření.
(123)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů používaných pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050), pocházejících z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu výrobků popsaných v odstavci 1 a vyráběných níže uvedenými společnostmi s dodáním na hranice Unie před proclením se stanoví takto:
Výrobce
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Čína
27,1 %
A729
Všechny ostatní společnosti
47,4 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. srpna 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 796/2012,
annettu 30 päivänä elokuuta 2012,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien mappimekanismien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1136/2006 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön 27,1 ja 47,4 prosentin suuruiset lopulliset polkumyyntitullit Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien mappimekanismien tuonnissa.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(2)
Lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti 26 päivänä huhtikuuta 2011 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön. Pyynnön esitti mappimekanismien valmistajien edunvalvontajärjestö LAMMA (Lever arch mechanism manufacturers association), sellaisten kolmen unionin tuottajan puolesta, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, jotka edustavat merkittävää osaa eli tässä tapauksessa yli 50:tä prosenttia mappimekanismien kokonaistuotannosta unionissa.
(3)
Pyynnössä esitettiin riittävä näyttö siitä, että Kiinasta peräisin olevien mappimekanismien tuonnissa käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
3. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(4)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 23 päivänä heinäkuuta 2011 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
4. Tutkimus
4.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(5)
Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin ajanjaksolla, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2008 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
4.2 Tutkimuksen osapuolet
(6)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja unionin käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen viejämaan edustajille.
(7)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(8)
Koska Kiinassa olevia vientiä harjoittavia tuottajia, etuyhteydettömiä tuojia ja unionin tuottajia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(9)
Pystyäkseen päättämään Kiinassa olevia vientiä harjoittavia tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia koskevan otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan niitä koskevan edustavan otoksen komissio pyysi kyseisiä osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Koska yksikään Kiinassa oleva vientiä harjoittava tuottaja ei ilmoittautunut eikä toimittanut komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydettyjä tietoja ja koska vain yksi etuyhteydetön tuoja ilmoittautui muttei kuitenkaan toimittanut komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydettyjä tietoja, otantaa ei pidetty tarpeellisena kummassakaan tapauksessa.
(10)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajia edustavan otoksen. Tämä otos koostui kahdesta yrityksestä, jotka sisältyivät niihin kuuteen unionin tuottajaan, jotka olivat tiedossa ennen tutkimuksen vireillepanoa. Nämä kaksi yritystä valittiin otokseen niiden tarkasteltavana olevan tuotteen vuoden 2010 myynti- ja tuotantomäärien ja maantieteellisen sijainnin unionissa perusteella. Otos edusti yli 50:tä prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta ja -myynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Asianomaisia osapuolia pyydettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään valintaa koskevat huomautuksensa 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Yksikään asianomainen osapuoli ei vastustanut ehdotettua otosta.
(11)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle otokseen valitulle unionin tuottajalle, ilmoittautuneelle tuojalle ja kaikille käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan.
(12)
Vastaukset saatiin kahdelta otokseen valitulta unionin tuottajalta ja kahdelta käyttäjältä. Johdanto-osan 9 kappaleessa mainittu ilmoittautunut etuyhteydetön tuoja ei vastannut otantaa koskeviin kysymyksiin eikä kyselylomakkeen kysymyksiin.
(13)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:
a)
unionin tuottajat:
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Italia,
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovenia;
b)
käyttäjä:
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Tšekki.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(14)
Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä asetuksessa, eli Kiinasta peräisin olevat mappimekanismit, joita yleensä käytetään arkkien ja muiden asiakirjojen arkistointiin kansioihin tai mappeihin ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8305 10 00 (Taric-koodi 8305100050), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Nämä mappimekanismit koostuvat aluslaatan päällä olevista tukevista kaarevista metalliosista (joita on yleensä kaksi) ja vähintään yhdestä aukaisuvivusta, joka mahdollistaa arkkien ja muiden asiakirjojen lisäämisen ja järjestämisen kansioon. Tässä tutkimuksessa tarkasteltavan tuotteen käsitteeseen eivät sisälly samaan CN-koodiin luokiteltavat rengaskirjamekanismit.
(15)
Tarkasteluun liittyvässä tutkimuksessa saatiin vahvistus sille, että alkuperäisen tutkimuksen tapaan tarkasteltavana olevalla tuotteella ja unionin tuottajien unionissa tuottamalla tuotteella on samat tekniset ja fyysiset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Niitä pidettiin tästä syystä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(16)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
1. Alustavat huomautukset
(17)
Yksikään tiedossa olleista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista, joihin otettiin yhteyttä tarkastelun vireillepanon yhteydessä, ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa (ks. johdanto-osan 9 kappale). Kiinan viranomaisille ilmoitettiin tästä asiasta ja perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mahdollisesta soveltamisesta, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. Asiasta ei esitetty huomautuksia.
(18)
Tämän vuoksi ja perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäljempänä luetellut polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat havainnot oli tehtävä käytettävissä, erityisesti julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella. Tällaisia tietolähteitä ovat yritysten viralliset internetsivustot, internetin tuotehakukoneet, tarkastelupyynnössä annetut tiedot ja yhteistyössä toimineilta osapuolilta (eli pyynnön esittäjiltä ja otokseen valituilta unionin tuottajilta) tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana saadut tiedot.
2. Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(19)
Vireillepanoilmoituksessa esitettiin vertailumaan käyttämistä normaaliarvon määrittämistä varten.
(20)
Koska Kiinassa olevat vientiä harjoittavat tuottajat ja unionin etuyhteydettömät tuojat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, komissio ei kyennyt vientihinnan määrittämiseksi toteamaan vientimyynnin määriä tai hintoja vientitapahtumakohtaisesti. Tätä varten komissio pohti vaihtoehtoisia keinoja vientihinnan määrittämiseksi.
(21)
Ensinnäkin tarkasteltiin, voitaisiinko vaihtoehtoisena keinona vientihintojen määrittämiseksi käyttää Eurostatin tilastoja vertaamalla niitä muihin käytettävissä oleviin tietoihin. Näitä tietoja pidettiin soveltumattomina, koska yksi lähteistä sisälsi tietoja myös muusta kuin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista eivätkä muut tietolähteet mahdollistaneet vientihintojen vertailua tuotelajeittain unionin tuotannonalan hintoihin.
(22)
Toiseksi komissio tarkasteli myös tarkastelupyyntöön sisältyvien vientihintojen käyttöä kyseiseen tarkoitukseen. On muistettava, että tätä menetelmää käytettiin alkuperäisessä tutkimuksessa ja että se mahdollistaa vertailun tuotelajeittain. Tarkastelupyyntöön sisältyvissä kauppalaskuissa olevat vientihinnat koskivat kuitenkin vientiä muihin kolmansiin maihin.
(23)
Näin ollen polkumyyntimarginaalia ei voitu laskea unioniin suuntautuneen viennin hintojen perusteella eikä ollut mahdollista vahvistaa polkumyyntiä. Sen vuoksi tutkimuksessa keskityttiin polkumyynnin toistumisen todennäköisyyteen.
3. Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys
(24)
Tutkittaessa polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä analysoitiin seuraavia tekijöitä: normaaliarvon ja kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintojen suhde, tuotantokapasiteetti, tuotanto ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus Kiinasta peräisin olevan viennin kannalta.
3.1 Normaaliarvon ja kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintojen suhde
(25)
Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, normaaliarvoa verrattiin Kiinan vientihintoihin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
3.1.1 Normaaliarvon määrittämisperusteet
(26)
Koska Kiina on siirtymätalous, normaaliarvo oli perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella taikka vertailumaasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettavaksi tuleva hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(27)
Unionin tuotannonalan esittämässä tarkastelupyynnössä mainittiin useita tuottajia, jotka toimivat unionin ulkopuolisessa markkinatalousmaassa (nimittäin Intiassa, Iranissa ja Thaimaassa). Tarkastelun vireillepanon jälkeen komissio otti asianmukaisesti yhteyttä näihin tuottajiin sekä kyseisten maiden muihin mahdollisiin tuottajiin, jotka voitiin yksilöidä julkisesti saatavilla olevista lähteistä.
(28)
Vireillepanoilmoituksessa mainittiin, että jos yhteistyö unionin ulkopuolisten markkinatalousmaiden tuottajien kanssa ei ole mahdollista, komissio aikoi käyttää unionissa tosiasiallisesti maksettuja tai maksettaviksi tulevia hintoja normaaliarvon määrittämisen perustana. Näitä hintojahan käytettiin alkuperäisessä tutkimuksessa normaaliarvon määrittämisen perustana.
(29)
Yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt huomautuksia siitä, soveltuuko edellä mainittu perusta normaaliarvon määrittämiseen.
(30)
Yksikään unionin ulkopuolisen markkinatalousmaan tuottaja, johon komissio oli ottanut yhteyttä, ei päättänyt toimia yhteistyössä tässä tarkastelussa.
(31)
Sen vuoksi komissiolla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin määrittää normaaliarvo unionissa tosiasiallisesti maksettujen tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella.
3.1.2 Normaaliarvo
(32)
Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti unionissa samankaltaisesta tuotteesta tavanomaisessa kaupankäynnissä tosiasiallisesti maksetun tai maksettavaksi tulevan hinnan perusteella (ks. johdanto-osan 26-31 kappale).
(33)
Tämän vuoksi normaaliarvoksi vahvistettiin otokseen valittujen unionin tuottajien riippumattomilta asiakkailtaan kotimarkkinamyynnissä veloittamien hintojen painotettu keskiarvo.
(34)
Ensiksi määritettiin, oliko otokseen valittujen unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. Koska Kiinassa olevat vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärä oli määritettävä käytettävissä olevien tietojen perusteella. Eurostatin tilastoja ja muita tilastoja pidettiin soveltumattomina käytettäviksi polkumyynnin jatkumisen määrittämiseen, mutta niitä voidaan kuitenkin käyttää osoittamaan unioniin suuntautuneen tuonnin taso (jota tarvitaan Kiinasta peräisin olevan viennin kokonaismäärän määrittämiseksi) (ks. johdanto-osan 21 kappale). Tämän perusteella otokseen valittujen unionin tuottajien kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan riittävän edustava tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska Kiinassa olevat viejät eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, ei ollut mahdollista analysoida edustavuutta tuotelajeittain.
(35)
Tämän jälkeen komissio tarkasteli, voitiinko kunkin otokseen valitun unionin tuottajan kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä eli olivatko kunkin otokseen valitun unionin tuottajan keskimääräiset myyntihinnat yhtä suuret tai suuremmat kuin keskimääräiset tuotantokustannukset ja näin ollen kannattavia.
(36)
Tämän perusteella todettiin, että unionin tuottajien myynti oli keskimäärin kannattavaa, ja näin ollen normaaliarvo määritettiin otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihintojen painotetun keskiarvon perusteella.
3.1.3 Vientihinta
(37)
Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, sopivimpana perustana vientihinnan määrittämiseksi pidettiin Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintatietoja, jotka sisältyvät tarkastelupyyntöön.
3.1.4 Vertailu
(38)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa vertailtiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tämä vertailu osoitti, että tarkastelupyynnössä esitetyt kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hinnat olivat huomattavasti alhaisempia (yli 30 prosenttia) kuin normaaliarvo. Tämä osoittaa, että unioniin suuntautuva vienti tapahtuu todennäköisesti polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteet kumottaisiin.
3.2 Vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetti
(39)
Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, seuraavat päätelmät perustuvat pääasiassa tarkastelupyynnössä annettuihin tietoihin, joita on mahdollisuuksien mukaan verrattu julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.
(40)
Kiinan mappimekanismien tuotantokapasiteetin arvioitiin olevan unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella vähintään 600-700 miljoonaa kappaletta.
(41)
Lisäksi tutkimuksen aikana saaduista tiedoista käy ilmi, että Kiinan mappimekanismien tuotantokapasiteetti on helposti lisättävissä, koska kysynnän lisääntyessä on muun muassa helppoa palkata lisätyövoimaa ja kone- ja laiteinvestointien tarve on vähäistä.
(42)
Yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt Kiinan tuotantokapasiteettiin liittyviä muita huomautuksia ja/tai tietoja.
(43)
Tämän perusteella Kiinan tuotantokapasiteetti on noin 170-350 prosenttia suurempi kuin unionin kulutus ja huomattavasti enemmän kuin unionin tuotanto.
3.3 Kiinassa olevien vientiä harjoittavien tuottajien tuotanto ja käyttämätön kapasiteetti
(44)
Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, tosiasiallista tuotantoa ja käyttämätöntä kapasiteettia koskevat tiedot perustuivat pääasiassa tarkastelupyynnössä annettuihin tietoihin, joita verrattiin mahdollisuuksien mukaan julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.
(45)
Tarkastelupyynnössä mappimekanismien tuotannon arvioitiin olevan 200-400 miljoonaa kappaletta ja käyttämättömän kapasiteetin 200-500 miljoonaa kappaletta. Tämä käyttämätön kapasiteetti vastaa suunnilleen unionin kulutusta.
(46)
Esitettyjä arvioita pidettiin kohtuullisina sen jälkeen, kun niitä oli vertailtu mahdollisuuksien mukaan julkisesti saatavilla oleviin lähteisiin.
(47)
Käyttämättömästä kapasiteetista tutkimuksen aikana saaduista tiedoista käy ilmi, että Kiinan mappimekanismien tuotantokapasiteetti on helposti lisättävissä, koska kysynnän lisääntyessä on muun muassa helppoa palkata lisätyövoimaa ja kone- ja laiteinvestointien tarve on vähäistä (ks. johdanto-osan 41 kappale).
(48)
Edellä esitetyn perusteella voidaan kohtuudella päätellä, että Kiinassa on huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia. On hyvin todennäköistä, että tällainen käyttämätön kapasiteetti suunnattaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin (ks. johdanto-osan 49-55 kappale).
3.4 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(49)
Tarkastelun aikana kerätyistä tiedoista käy ilmi, että unionin markkinat olisivat houkutteleva vientimarkkina-alue Kiinasta peräisin oleville mappimekanismeille, jos toimenpiteet kumottaisiin. On muistettava, että ennen voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoa kulutus unionissa oli huomattavaa, lähes 400 miljoonaa kappaletta. Samaan aikaan Kiinasta peräisin oleva tuonti oli yli 200 miljoonaa kappaletta ja sen osuus oli yli 50 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta.
(50)
Tutkimuksesta on käynyt ilmi, että mappimekanismien kysyntä on unionissa edelleen huomattavaa. Kulutus on unionissa vähentynyt vain hieman tarkastelujakson aikana ja unionin mappimekanismimarkkinat ovat edelleen maailman suurimmat yli 50 prosentin osuudella maailmanmarkkinoista (ks. johdanto-osan 63, 64 ja 98 kappale).
(51)
Lisäksi muita mappimekanismimarkkinoita on vähän, eivätkä ne todennäköisesti pysty käyttämään Kiinan ylimääräistä kapasiteettia.
(52)
Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintojen vertailusta unionin markkinoiden hintoihin käy myös ilmi, että unionin markkinat olisivat houkuttelevia tällaiselle halpatuonnille, jos toimenpiteet kumottaisiin (ks. johdanto-osan 38 kappale). Tämä johtuu myös siitä, että unionin markkinoilla vallitsevat hinnat ovat yleisesti ottaen korkeammat kuin muilla vientimarkkinoilla.
(53)
Edellä esitettyjen huomioiden valossa todettakoon, että jos toimenpiteet kumottaisiin, olisi todennäköistä, että Kiinasta peräisin oleva vienti suuntautuisi unionin markkinoille.
(54)
Kiinassa olevista tuottajista julkisesti saatavilla olevista tiedoista käy ilmi, että useimmat kyseisistä yrityksistä suuntaavat myyntinsä pääasiassa tai yksinomaan vientimarkkinoille.
(55)
Olisi myös huomattava, että lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen on tullut ilmi useita mappimekanismien väärään tullinimikkeeseen luokittelua koskevia tapauksia, joissa suuria määriä erillään olevia mappimekanismeja ja kansia on ilmoitettu tullille täydellisinä mappeina. Tällainen tuonnin ilmoittaminen on johtanut tullittomuuteen. Virheellinen tariffiin luokitteluun sai tullikoodeksikomitean (marraskuussa 2010) antamaan selventävän lausunnon, jonka mukaan tällaisissa olosuhteissa tuodut mappimekanismit on ilmoitettava tullille erikseen. On liian aikaista määrittää, onko tällä lausunnolla ollut haluttua vaikutusta, ja komissio aikoo seurata tilannetta tiiviisti. Tämä käytäntö kuitenkin antoi lisänäyttöä siitä, että toimenpiteistä huolimatta unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat Kiinassa oleville vientiä harjoittaville tuottajille.
3.5 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(56)
Tarkastelupyyntöön sisältyvien kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintojen ja unionin markkinoiden hinnan välisestä vertailusta käy ilmi, että polkumyynnin toistuminen on erittäin todennäköistä (ks. johdanto-osan 38 kappale).
(57)
Ottaen lisäksi huomioon se, että Kiinassa on käytettävissä huomattava tuotantokapasiteetti, että kiinalaisilla tuottajilla on valmiudet lisätä nopeasti tuotantomääriään ja suunnata ne vientiin, että tällainen vienti tapahtuisi todennäköisesti alhaisin hinnoin ja että unionin markkinat ovat houkutteleva kohde tällaiselle viennille, on kohtuullista olettaa, että jos toimenpiteet kumottaisiin, Kiinasta unioniin polkumyyntihinnoin vietävien mappimekanismien määrä lisääntyisi.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(58)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla mappimekanismeja valmisti unionissa kuusi tiedossa olevaa tuottajaa, joista kolme oli pyynnön esittäjinä tarkasteltavana olevassa asiassa. Tämän tutkimuksen aikana yksikään muu yritys ei ilmoittautunut unionin tuottajaksi. Sen vuoksi katsotaan, että kyseiset kuusi tuottajaa muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, jäljempänä ’unionin tuotannonala’.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Alustavat huomautukset
(59)
Tiedot vahinkoa koskevaa analyysiä varten saatiin Eurostatin tilastoista ja muista komission käytettävissä olevista tilastolähteistä, tarkastelupyynnöstä, kyselyyn saaduista vastauksista ja tarkastuskäyntien aikana kerätyistä tiedoista.
(60)
Makrotalouden indikaattorit eli tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myynti unionissa ja kolmansien maiden markkinoille, markkinaosuus, kasvu, työllisyys ja tuottavuus, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä perustuvat unionin tuotannonalan toimittamiin tietoihin. Tässä yhteydessä kahdelta otokseen valitulta unionin tuottajalta kyselyyn saatuja vastauksia täydennettiin kaikkien muiden unionin tuottajien toimittamilla tiedoilla.
(61)
Mikrotalouden indikaattorit eli varastot, palkat, myyntihinnat, kannattavuus, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti perustuvat kahden otokseen valitun unionin tuottajan toimittamiin tietoihin. Koska otokseen valitut yritykset edustavat yli 50:tä prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta ja -myynnistä, otokseen valittujen unionin tuottajien katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa tässä tarkastelussa. Kahta otokseen valittua yritystä koskevat tiedot voidaan esittää ainoastaan indeksoidussa muodossa, jotta liiketoiminnan kannalta arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuus säilyy perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.
(62)
Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja etuyhteydettömät tuojat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, tuontihintojen ja hintojen alittavuuden kehitys perustuu vaihtoehtoisiin lähteisiin kuten tarkastelupyyntöön, Eurostatin tilastoihin, muihin komission käytettävissä oleviin luottamuksellisiin tilastoihin ja tarkastuskäyntien aikana kerättyihin tietoihin. Tuontitiedot perustuivat tarkastelupyyntöön, joka puolestaan perustui Eurostatin tietoihin. Koska nämä tiedot koskivat myös muuta kuin tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontia, niitä vertailtiin komission käytettävissä oleviin muihin luottamuksellisiin tilastolähteisiin ja oikaistiin asianmukaisesti. Siksi jotkin jäljempänä olevat luvut on indeksoitu tai suluissa luottamuksellisten tilastotietojen suojaamiseksi.
2. Kulutus unionin markkinoilla
(63)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuneen myynnin määrän ja tuonnin perusteella. Todettiin, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kulutus oli 200-350 miljoonaa kappaletta.
(64)
Mappimekanismien kulutus unionissa väheni 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämän voidaan katsoa osittain johtuneen talouskriisistä ja kulutustottumusten muutoksista (esimerkiksi vihreän toimiston ja sähköisen arkistoinnin edistäminen ja hallinnollisten työpaikkojen yleinen väheneminen).
Taulukko 1
Kulutus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä
Indeksi (2008 = 100)
100
84
90
88
Lähde:
Kyselyvastaukset, tarkastelupyyntö, Eurostat ja komission käytettävissä olevat muut tilastolähteet.
3. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(65)
Kuten jäljempänä taulukossa 2 esitetään, markkinaosuus väheni 54 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(66)
Lisäksi vuonna 2006 tapahtuneen polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus supistui huomattavasti alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson 51 prosentista 7-15 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrät pysyivät vähäisinä tarkastelujaksolla voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi. Kiinasta peräisin oleva tuonti oli kuitenkin edelleen merkittävä lähde (85-95 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla) unionin kokonaistuonnissa, koska muiden kolmansien maiden mappimekanismien vienti oli vähäistä. Tarkastelujaksolla tuonti väheni 59 prosenttia.
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä Indeksi (2008 = 100)
100
56
44
41
Tuonnin markkinaosuus Indeksi (2008 = 100)
100
66
48
46
Lähde:
Kyselyvastaukset, tarkastelupyyntö, Eurostat ja komission käytettävissä olevat muut tilastolähteet.
4. Kiinasta peräisin olevan tuonnin hintojen kehitys ja hintojen alittavuus
4.1 Hintojen kehitys
(67)
Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa ja vaihtoehtoiset lähteet puuttuivat, tarkkaa tuontihintaa ei ollut mahdollista määrittää. Tämä johtui siitä, että tilastoja pidettiin soveltumattomina, koska yksi lähteistä sisälsi tietoja myös muusta kuin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista eivätkä muut tietolähteet mahdollistaneet vientihintojen vertailua unionin tuotannonalan hintoihin tuotelajeittain (ks. johdanto-osan 21 kappale).
(68)
Komission käytettävissä olevien muiden luottamuksellisten tilastolähteiden katsottiin kuitenkin soveltuvan osoittamaan Kiinasta peräisin olevan tuonnin hintojen yleinen kehityssuuntaus. Tuontihintojen kehityksestä käy ilmi, että hinnat nousivat tarkastelujaksolla.
Taulukko 3
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
Indeksi
100
102
118
118
Lähde:
Kyselyvastaukset, tarkastelupyyntö, Eurostat ja komission käytettävissä olevat muut tilastolähteet.
4.2 Hintojen alittavuus
(69)
Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa ja vaihtoehtoiset lähteet puuttuivat, hintojen alittavuus laskettiin johdanto-osan 37 kappaleessa mainituista syistä tarkastelupyynnössä annettujen kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintojen perusteella. Alustavasti määritetty hintojen alittavuuden taso on noin 20 prosenttia.
5. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrät ja markkinaosuudet
(70)
Maailmanmarkkinoiden tärkeimmät mappimekanismien tuottajat sijaitsevat unionissa ja Kiinassa. Tuonti muista kolmansista maista kuten Intiasta todettiin vähäpätöiseksi. Tällaisen tuonnin osuus oli alle 1 prosentin.
6. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(71)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
6.1 Makrotaloudelliset tekijät
a) Tuotanto
(72)
Unionin tuotannon määrä on pysynyt samalla tasolla tarkastelujaksolla lukuun ottamatta vuotta 2009. Vuonna 2009 tapahtunut tuotannon väheneminen, joka johtui jossain määrin maailmanlaajuisesta talouskriisistä, kompensoitui vuonna 2010 tapahtuneella tuotannon lisääntymisellä.
(73)
Vaikka myynnin kehitys unionissa oli laskusuuntainen (ks. johdanto-osan 75-77 kappale), unionin tuottajat pystyivät säilyttämään tuotantotasonsa tarkastelujaksolla, koska ne pystyivät lisäämään vientiään kolmansien maiden markkinoille (ks. johdanto-osan 78 kappale).
Taulukko 4
Unionin kokonaistuotanto
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (tuhatta kappaletta)
Tuotanto
351 480
301 661
360 007
354 646
Indeksi (2008 = 100)
100
86
102
101
Lähde:
Kyselyvastaukset.
b) Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(74)
Tuotantokapasiteetti kasvoi hieman unionin tuottajien tarkastelujaksolla toteuttamien tuotantokapasiteettia lisänneiden investointien ja nykyaikaistamistoimien ansiosta. Kapasiteetin käyttöaste pysyi melko vakaana; se aleni hieman vuonna 2009. Tämä lievä aleneminen johtuu pääasiassa maailmanlaajuisen talouskriisin vaikutuksista kyseisenä vuonna.
Taulukko 5
Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (tuhatta kappaletta)
Tuotantokapasiteetti
452 407
453 323
465 984
465 401
Indeksi (2008 = 100)
100
100
103
103
Kapasiteetin käyttöaste
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Indeksi (2008 = 100)
100
86
99
98
Lähde:
Kyselyvastaukset.
c) Myyntimäärät unionissa
(75)
Seuraavassa taulukossa esitetään unionin tuotannonalan myynti riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla.
Taulukko 6
Myynti riippumattomille asiakkaille
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (tuhatta kappaletta)
315 715
281 281
309 941
304 444
Indeksi (2008 = 100)
100
89
98
96
Lähde:
Kyselyvastaukset.
(76)
Myynti unionissa väheni tarkastelujaksolla 4 prosenttia.
(77)
Vuonna 2009 myynti supistui 11 prosenttia. Tämä väheneminen johtuu maailmanlaajuisen talouskriisin vaikutuksista. Seuraavina vuosina myynti elpyi ja oli lähellä vuoden 2008 tasoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
d) Myynti kolmansiin maihin
(78)
Seuraavassa taulukossa esitetään unionin tuotannonalan myynti kolmansien maiden markkinoille ja siitä käy ilmi, että myynti kasvoi jyrkästi tarkastelujaksolla.
Taulukko 7
Myynti kolmansiin maihin
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (tuhatta kappaletta)
26 750
42 105
59 221
57 148
Indeksi (2008 = 100)
100
157
221
214
Lähde:
Kyselyvastaukset.
e) Markkinaosuus
(79)
Vaikka myynti väheni unionissa, unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 9 prosenttia tarkastelujaksolla saavuttaen 80-93 prosentin osuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin markkinaosuuden kasvu johtui kulutuksen supistumisesta unionissa ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuuden supistumisesta.
Taulukko 8
Unionin markkinaosuus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
106
109
109
Lähde:
Kyselyvastaukset, tarkastelupyyntö, Eurostat ja komission käytettävissä olevat muut tilastolähteet.
f) Kasvu
(80)
Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus väheni 12 prosenttia. Unionin tuottajien myynnin määrä unionin markkinoilla supistui 4 prosenttia. Unionin tuottajien markkinaosuus kasvoi 9 prosenttia.
g) Työllisyys
(81)
Tuotannonalan työllisyys heikkeni unionissa tarkastelujakson aikana. Tämä heikkeneminen liittyi unionin tuotannonalan toteuttamaan tuotantoprosessin nykyaikaistamiseen ja koneistamiseen.
Taulukko 9
Unionin työllisyys
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
710
588
561
552
Indeksi (2008 = 100)
100
83
79
78
Lähde:
Kyselyvastaukset.
h) Tuottavuus
(82)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohden vuodessa kehittyi myönteisesti tarkastelujaksolla ja pysyi vakaana vuonna 2010 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(83)
Tuottavuuden kasvu liittyi johdanto-osan 93 kappaleessa kuvattaviin nykyaikaistamistoimiin.
Taulukko 10
Tuottavuus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuottavuus (tuhatta kappaletta vuodessa)
495
513
642
642
Indeksi (2008 = 100)
100
104
130
130
Lähde:
Kyselyvastaukset.
i) Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(84)
On muistettava, että johdanto-osan 19-23 kappaleessa kuvatuista olosuhteista johtuen polkumyyntimarginaalin laskeminen ei ollut mahdollista. Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys määritettiin kuitenkin vertaamalla unionin tuotannonalan keskimääräisistä myyntihinnoista johdettua normaaliarvoa kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hinnoista johdettuun vientihintaan.
(85)
Analyysistä käy ilmi, että unionin tuotannonala elpyi suurelta osin polkumyyntituonnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton ansiosta ja että voimassa olevat toimenpiteet ovat osoittautuneet tehokkaiksi.
6.2 Mikrotaloudelliset tekijät
a) Varastot
(86)
Seuraavassa taulukossa esitetään varastojen määrä kunkin tilikauden lopussa.
Taulukko 11
Loppuvarastot
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
43
61
83
Lähde:
Kyselyvastaukset.
(87)
Tutkimuksesta kävi ilmi, että unionin tuotannonalan hallussa olleet varastot eivät olleet merkityksellinen indikaattori unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseksi, koska varastojen määrä vaihtelee kausittain.
b) Palkat
(88)
Tarkastelujakson aikana keskimääräinen palkka työntekijää kohti nousi 33 prosenttia.
Taulukko 12
Palkat (kustannukset työntekijää kohti)
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
116
133
133
Lähde:
Kyselyvastaukset.
c) Myyntihinnat
(89)
Mappimekanismien keskimääräiset yksikköhinnat unionissa kohosivat hieman vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Suhteellinen hintojen aleneminen vuonna 2010 verrattuna vuoteen 2009 johtuu raaka-aineiden hintojen heilahtelusta.
Taulukko 13
Yksikköhinta unionin markkinoilla
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
103
101
104
Lähde:
Kyselyvastaukset.
d) Kannattavuus
(90)
Seuraavassa taulukossa esitetyt kannattavuusmarginaalit määritettiin esittämällä unionin tuotannonalan taloudellinen tulos prosentteina unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin liikevaihdosta.
Taulukko 14
Kannattavuus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
107
105
104
Lähde:
Kyselyvastaukset.
(91)
Ennen lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa vuonna 2006 unionin tuotannonala oli voimakkaasti tappiollinen. Sen jälkeen tuotannonalan taloudellinen tilanne parani tarkastelujaksolla mutta pysyi kuitenkin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alle alkuperäisessä tutkimuksessa voittomarginaalille vahvistetun 5 prosentin tason.
e) Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta
(92)
Seuraavassa taulukossa esitetään investointien, sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran kehityssuuntaukset.
Taulukko 15
Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit
Indeksi (2008 = 100)
100
152
41
51
Sijoitetun pääoman tuotto
Indeksi (2008 = 100)
100
111
109
108
Kassavirta
Indeksi (2008 = 100)
100
291
247
236
Lähde:
Kyselyvastaukset.
(93)
Kun unionin tuotannonala elpyi vuonna 2006 käyttöön otettujen toimenpiteiden ansiosta, se investoi erityisesti vuosina 2008 ja 2009 huomattavasti tuotantoinfrastruktuurin nykyaikaistamiseen ja laajentamiseen. Parantunut kannattavuus näkyy myös parantuneena kassavirtana.
f) Pääoman saatavuus
(94)
Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään erityisiä ongelmia unionin tuotannonalan kyvyssä hankkia pääomaa.
6.3 Unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta koskevat päätelmät
(95)
Edellä mainitun analyysin perusteella unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on parantunut, ja tuotannonala on osoittautunut elinkelpoiseksi vuonna 2006 tapahtuneen toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Kun otetaan kuitenkin huomioon se, että edellä mainittu myönteinen kehitys tapahtui vasta toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, että työllisyys on laskussa ja että kannattavuus on edelleen alle tavoitetason, tuotannonalan taloudellisen tilanteen katsotaan edelleen olevan hauras ja haavoittuva. Tämän vuoksi voidaan päätellä, että näytön perusteella vaikuttaa siltä, että vahingon poistuminen johtuu osittain tai kokonaan toimenpiteiden voimassaolosta.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(96)
Siitä lähtien, kun voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne on parantunut huomattavasti. Tämän analyysin perusteella tehdyt päätelmät kuitenkin osoittavat, että unionin tuotannonala on edelleen hauras ja haavoittuva.
(97)
Tällaisissa olosuhteissa on aiheellista analysoida merkittävän vahingon toistumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin, jotta voidaan tutkia, huonontaisiko Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrän ja hinnan odotettu kehitys tuotannonalan tämänhetkistä tilannetta, jota kuvataan yksityiskohtaisesti johdanto-osan 98-106 kappaleessa.
(98)
Maailmassa on kaksi keskeistä mappimekanismien tuottajaa - Kiina ja unioni. Maailmanlaajuisesti mappimekanismien suurin markkina-alue on unioni ja seuraavaksi suurimmat ovat Etelä-Amerikka ja Venäjä. Muissa maissa kuten Intiassa on pieniä tuottajia, mutta ne keskittyvät omille kotimarkkinoilleen. Yhdysvallat ja Kanada käyttävät erilaisia arkistointijärjestelmiä.
(99)
On muistettava, että Kiinassa on huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia ja että mappimekanismien tuotantoa voitaisiin Kiinassa lisätä helposti (ks. johdanto-osan 45-48 kappale).
(100)
On myös muistettava, että Kiinan käyttämätön kapasiteetti vastaa suurin piirtein unionin kulutusta (ks. johdanto-osan 45 kappale).
(101)
Lisäksi todettiin, että Kiinan mappimekanismien lisätuotanto todennäköisesti vietäisiin unioniin, jos toimenpiteet kumottaisiin (ks. johdanto-osan 53 kappale). Tämä perustuu siihen, että unionin markkinat ovat edelleen maailman suurin mappimekanismien markkina-alue, jossa kulutus on suhteellisen vakaata ja hinnat ovat yleisesti ottaen korkeammat kuin muilla vientimarkkinoilla (ks. johdanto-osan 52 kappale). Lisäksi olisi otettava huomioon, että unionin ja Kiinan lisäksi ei ole muita merkittäviä mappimekanismeja vientiin tuottavia maita.
(102)
Lisäksi tuotantokapasiteettia voidaan lisätä Kiinassa helposti lisätyövoimaa hankkimalla (ks. johdanto-osan 41 kappale). Sen vuoksi Kiinasta peräisin oleva vienti voisi vastata unionin kulutuksen mahdolliseen kasvuun. Koska Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat ovat alhaiset, kuten näiden hintojen vertailu kolmansien maiden markkinoiden hintoihin osoittaa, ja koska Kiinalla on ilmeinen rajoittamattoman kyky tarjota mappimekanismeja alhaisilla hinnoilla, unionin tuotannonala ei erittäin todennäköisesti pystyisi hyödyntämään kysynnän mahdollista kasvua, mikä johtaisi markkinaosuuden huomattavaan supistumiseen, jos toimenpiteet kumottaisiin.
(103)
Tämän perusteella on odotettavissa, että jos Kiinasta peräisin olevien mappimekanismien tuonti unioniin kasvaisi huomattavasti, sillä olisi vakavia kielteisiä vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen. Kuten edellä todetaan, Kiinasta peräisin olevien rengasmekanismien tuonnin määrän odotetaan olevan huomattava, jos toimenpiteet kumotaan. Tuonti aiheuttaisi lisäksi mitä todennäköisimmin merkittävää unionin markkinoihin ja näin ollen unionin tuotannonalaan kohdistuvaa hintapainetta, mikä käy ilmi kolmansien maiden markkinoiden hintatasoa koskevista tiedoista. Käytettävissä olevien tietojen perusteella on arvioitu, että Kiinan nykyhinnat alittavat unionin hinnat noin 20 prosentilla (ks. johdanto-osan 69 kappale). Tämän perusteella on erittäin todennäköistä, että Kiinasta peräisin oleva tuonti tapahtuisi hinnoilla, jotka olisivat huomattavasti alhaisemmat kuin unionin hinnat, jos toimenpiteet poistettaisiin.
(104)
Se, että kiinalaiset viejät pitävät unionin markkinoita houkuttelevina, käy selvästi ilmi niiden pyrkimyksistä luokitella tuotteet väärään tullinimikkeeseen voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden välttämiseksi (ks. johdanto-osan 55 kappale).
(105)
Edellä esitetyn perusteella on todennäköistä, että Kiinasta peräisin olevien mappimekanismien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen lisäisi unioniin suuntautuvaa vientiä voimakkaasti ja se tapahtuisi erittäin alhaisin hinnoin, jotka todennäköisesti alittaisivat huomattavasti unionin myyntihinnat. Tämä aiheuttaisi merkittävää vahinkoa ja tekisi tyhjiksi viime vuosina toteutetut investointi- ja elvytystoimet.
(106)
Tämän perusteella päätellään, että Kiinasta peräisin olevien mappimekanismien tuonnissa voimassa olevien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
G. UNIONIN ETU
1. Alustavat huomautukset
(107)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista.
(108)
Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät eri etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.
(109)
Alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotto ole unionin edun vastaista. Lisäksi tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joten siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat voimassa.
(110)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei tässä erityistapauksessa ole unionin edun mukaista.
2. Unionin tuotannonalan etu
(111)
Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa parantaisi unionin tuotannonalan mahdollisuuksia saavuttaa kohtuullinen kannattavuustaso, koska se auttaisi välttämään tilanteen, jossa Kiinasta peräisin olevan tuonnin huomattavat määrät työntävät unionin tuotannonalan pois markkinoilta.
(112)
Onkin erittäin todennäköistä, että vahingollinen polkumyynti toistuisi ja sen määrät olisivat merkittäviä, mitä unionin tuotannonala ei kestäisi. Näin ollen unionin tuotannonala hyötyisi edelleen nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisestä.
(113)
Sen vuoksi päätellään, että Kiinan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa olisi selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.
3. Tuojien ja käyttäjien etu
(114)
Kuten edellä todetaan, yksikään tiedossa olevista etuyhteydettömistä tuojista ei toimittanut vastauksia kyselylomakkeeseen. Mappimekanismien tuojat ovat yleensä myös tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiä, koska ne käyttävät niitä mappien tuotannossa.
(115)
Useat käyttäjät eli mappien tuottajat ilmoittautuivat tutkimuksen aikana. Vain yksi käyttäjä toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen. Toimitettujen tietojen laadun vuoksi niitä oli mahdollista tarkistaa vain jossain määrin tarkastuskäynnin aikana.
(116)
Käyttäjä, jonka tietoja tarkistettiin, väitti, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi otettava käyttöön myös Kiinasta peräisin olevien mappien tuonnissa. Näiden väitteiden tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä.
(117)
Kaksi käyttäjää vastusti toimenpiteiden voimassaolon jatkamista. Ne eivät kuitenkaan esittäneet mitään näyttöä vaatimustensa tueksi.
(118)
Toisaalta analyysissä kävi myös ilmi, että jos Kiinasta tulisi ainoa mappimekanismien toimittaja toimenpiteiden kumoamisen seurauksena, myös mappien tuottajien asema olisi vaarassa, koska mappimekanismien maailmanmarkkinoilla ei olisi enää kilpailua. Sen vuoksi katsottiin, että voimassa olevat toimenpiteet edistävät tarjonnan monipuolisuutta ja kilpailua mappimekanismien maailmanmarkkinoilla, mikä on lopulta käyttäjien edun mukaista.
(119)
Muut kolme käyttäjää, jotka käyttivät yksinomaan unionissa tuotettuja mappimekanismeja, suhtautuivat asiaan neutraalisti, ja yksi niistä ilmoitti tukevansa toimenpiteiden voimassaolon jatkamista.
(120)
Koska mappimekanismin osuus mapin vähittäishinnasta on hyvin pieni, toimenpiteillä ei käytännöllisesti katsoen ole vaikutusta lopputuotteen eli mapin hintaan eikä tästä syystä myöskään lopullisiin kuluttajiin kohdistuvaa vaikutusta.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(121)
Kaikki edellä mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen.
H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(122)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella, että voimassa olevien toimenpiteiden voimassaoloa jatkettaisiin. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia. Toimitetut asiaan liittyvät tiedot ja huomautukset analysoitiin, mutta ne eivät johtaneet niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden muuttumiseen, joiden perusteella polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa päätettiin jatkaa.
(123)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti todetaan, että Kiinasta peräisin olevien mappimekanismien tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa CN-koodiin ex 8305 10 00 (Taric-koodi 8305100050) kuuluvia, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia mappimekanismeja, jollaisia käytetään yleisesti paperiarkkien ja muiden asiakirjojen arkistointiin tarkoitetuissa kansioissa ja mapeissa. Nämä mappimekanismit koostuvat aluslaatan päällä olevista tukevista kaarevista metalliosista (joita on yleensä kaksi) ja vähintään yhdestä aukaisuvivusta, joka mahdollistaa arkkien ja muiden asiakirjojen lisäämisen ja järjestämisen kansioon.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Valmistaja
Polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Dongguan Nanzha Leco Stationery
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Kiina
27,1 %
A729
Kaikki muut yritykset
47,4 %
A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 30 päivänä elokuuta 2012.