PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 30. října 2014
o rovnocennosti regulačního rámce Japonska pro ústřední protistrany s požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů
(2014/752/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 25 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem postupu uznávání ústředních protistran usazených v třetích zemích, který je stanoven v článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012, je umožnit ústředním protistranám, které jsou usazeny a mají povolení v třetích zemích, jejichž právní normy jsou rovnocenné s normami stanovenými v uvedeném nařízení, poskytovat clearingové služby členům clearingového systému a obchodním systémům usazeným v Unii. Tento postup uznávání a rozhodnutí o rovnocennosti v něm stanovené tak přispívá k dosažení ústředního cíle nařízení (EU) č. 648/2012, jímž je snížit systémové riziko rozšířením používání bezpečných a spolehlivých ústředních protistran při clearingu smluv o mimoburzovních (OTC) derivátech, včetně případů, kdy jsou tyto ústřední protistrany usazeny a povoleny ve třetí zemi.
(2)
Aby byl právní režim třetí země považován za rovnocenný s právním režimem Unie pro ústřední protistrany, musí být účinek platných právních předpisů a předpisů o dohledu v podstatě rovnocenný s požadavky Unie, pokud jde o regulační cíle, kterých dosahují. Účelem tohoto posouzení rovnocennosti je tedy ověřit, zda právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují, že ústřední protistrany, které jsou usazeny a mají povolení v Japonsku, nevystavují členy clearingového systému a obchodní systémy usazené v Unii vyššímu riziku, než by tomu mohlo být ze strany ústředních protistran povolených v Unii, a tudíž nepředstavují nepřijatelnou míru systémového rizika v Unii.
(3)
Dne 1. září 2013 Komise obdržela odborný posudek Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) k právním předpisům a předpisům o dohledu, které se vztahují na ústřední protistrany usazené v Japonsku. Dne 27. ledna 2014 byl doručen dodatek k tomuto posudku. Ze závěru odborného posudku vyplývá, že mezi právně závaznými požadavky, které se na úrovni jurisdikce vztahují na ústřední protistrany v Japonsku, a právně závaznými požadavky pro ústřední protistrany podle nařízení (EU) č. 648/2012, existuje řada rozdílů. Toto rozhodnutí se však neopírá jen o srovnávací analýzu právně závazných požadavků, které se vztahují na ústřední protistrany v Japonsku, ale také o posouzení účinku těchto požadavků z hlediska úrovně zmírňování rizika, které dosahují.
(4)
V souladu s čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musejí být splněny tři podmínky, aby bylo možné určit, zda jsou právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země pro ústřední protistrany povolené v dané třetí zemi rovnocenné s požadavky stanovenými v uvedeném nařízení.
(5)
Podle první podmínky musí ústřední protistrany povolené ve třetí zemi splňovat právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(6)
K právně závazným požadavkům Japonska na clearingové organizace v něm povolené patří zákon Financial Instruments and Exchange Act 2006 (dále jen „zákon FIEA“), který stanoví rámec dohledu nad organizacemi, které provádějí clearing cenných papírů a finančních derivátů, a zákon Commodity Derivatives Act 2009 (dále jen „zákon CDA“), který stanoví rámec dohledu nad organizacemi, které provádějí clearing komodit. Toto rozhodnutí se vztahuje pouze na režim stanovený v zákoně FIEA.
(7)
V zákoně FIEA se stanoví, že před udělením povolení k vykonávání clearingových činností se musí předseda vlády Japonska ubezpečit o tom, že clearingová organizace zavedla obchodní pravidla, tj. vnitřní pravidla a postupy clearingové organizace, která jsou v souladu s platnými právními předpisy; že finanční situace clearingové organizace je postačující pro vykonávání clearingu finančních nástrojů; že předpokládaná příjmová a výdajová situace spojená s výkonem činnosti clearingové organizace je příznivá; že zaměstnanci clearingové organizace mají dostatečné znalosti a zkušenosti na to, aby mohli vykonávat clearing finančních nástrojů náležitým způsobem a s jistotou, a že struktura a systém clearingové organizace jsou dostatečně vyvinuté, aby mohlo vypořádání probíhat vhodným způsobem. Podle čl. 194-7 odst. 1 zákona FIEA předseda vlády přenese pravomoci, které mu byly svěřeny podle zákona FIEA, na komisaře Japonské agentury pro finanční služby (Financial Services Agency of Japan, JFSA). Komisař JFSA je tak odpovědný za udělování povolení k vykonávání clearingových činností.
(8)
Kromě toho JFSA v prosinci 2013 zveřejnila Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures (dále jen „pokyny“), které podrobně rozebírají rámec dohledu nad infrastrukturou finančních trhů, včetně clearingových organizací, a zejména způsob, jakým mají clearingové organizace dodržovat zákon FEIA. Tyto pokyny se provádějí do vnitřních pravidel a postupů clearingových organizací.
(9)
Právně závazné požadavky Japonska mají dvoustupňovou strukturu. Hlavní zásady pro clearingové organizace podle zákona FIEA („základní pravidla“) stanoví jednotné normy, které musí clearingové organizace dodržovat, aby získaly povolení poskytovat clearingové služby v Japonsku. Tato základní pravidla tvoří první stupeň právně závazných požadavků Japonska. Aby clearingové organizace prokázala svůj soulad se základními pravidly, musí komisaři JFSA předložit svá vnitřní pravidla a postupy ke schválení. Tato vnitřní pravidla a postupy tvoří druhý stupeň právně závazných požadavků Japonska a v souladu s pokyny musí poskytovat podrobné informace o tom, jak bude clearingová organizace žádající o povolení dodržovat uvedené přísné normy. Kromě toho vnitřní pravidla a postupy clearingové organizace obsahují další ustanovení, kterými se doplňují základní pravidla. Jakmile komisař JFSA tato vnitřní pravidla a postupy schválí, stanou se pro clearingové organizace právně závaznými. Tato pravidla jsou tak nedílnou součástí právních předpisů a předpisů o dohledu, které musí ústřední protistrany usazené v Japonsku dodržovat. V případě nedodržení základních pravidel nebo vnitřních pravidel a postupů clearingové organizace má komisař JFSA pravomoc podniknout vůči clearingové organizaci správní kroky, např. vydat příkaz nařizující zlepšení obchodních operací nebo odebrat clearingové organizaci povolení v plném či částečném rozsahu.
(10)
Základní pravidla pro clearingové organizace doplněná o vnitřní pravidla a postupy těchto organizací vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako pravidla stanovená v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě právně závazných požadavků na clearingové organizace, které se týkající počtu selhání, jež mají být kryty celkovými finančními zdroji, se od clearingových organizací, jež vykonávají clearing více než 95 % celkového objemu clearingových operací v Japonsku, požaduje, aby pokryly selhání nejméně dvou členů clearingového systému, vůči nimž mají největší expozice za mimořádných, ale reálných tržních podmínek (dále jen „zásada minimálního pokrytí“). Tento požadavek zajišťuje rovnocenný stupeň zmírňování rizika, jako vyžadují požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012, a proto by měl být považován za rovnocenný.
(11)
Na základě právně závazných požadavků na clearingové organizace, které se týkají rizika likvidity, se od clearingových organizací, jež vykonávají clearing více než 95 % celkového objemu clearingových operací v Japonsku, požaduje, aby uplatňovaly zásadu minimálního pokrytí. Tento požadavek zajišťuje rovnocenný stupeň zmírňování rizika, jako vyžadují požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012, a proto by měl být považován za rovnocenný. Nakonec, právně závazné požadavky na všechny clearingové organice, které se týkají zachování provozu, požadavků na kolaterál, investiční politiky, vypořádacího rizika, oddělování a přenositelnosti, výpočtu počátečních marží, řídících systémů, včetně organizačních požadavků, požadavků týkajících se vrcholového vedení, výboru pro rizika, vedení záznamů, kvalifikované účasti, informací předávaných příslušnému orgánu, střetu zájmů, externího zajišťování činností a provozování podnikatelské činnosti, vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako požadavky stanovené v nařízení (EU) č. 648/2012, a měly by být považovány za rovnocenné.
(12)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují, že clearingové organizace povolené v Japonsku splňují právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(13)
Podle druhé podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro ústřední protistrany povolené v Japonsku zajišťovat, že ústřední protistrany podléhají průběžnému účinnému dohledu a vynucování.
(14)
JFSA je odpovědná za dohled nad infrastrukturou finančních trhů. JFSA průběžně sleduje, zda clearingové organizace dodržují požadavky na řízení rizik, prostřednictvím postupů dohledu a zkoumání na základě vyhodnocení rizik, včetně prověřování obezřetnostních požadavků. JFSA může clearingové organizace zejména požádat, aby mu poskytly informace, zprávy a další materiály týkající se jejich obchodování, a může provést kontrolu obchodních operací, záznamů a účetních knih clearingových organizací. Rovněž posuzuje, jak clearingové organizace dodržují své povinnosti. Na základě těchto kontrol vydává zprávu, která uvádí všechny zjištěné nedostatky. JFSA má na zajištění toho, aby clearingové organizace napravily zjištěné problémy náležitým způsobem, různé nástroje, například může od clearingových organizací požadovat, aby předložily písemný důkaz o včasné nápravě uvedených problémů. JFSA má i další prostředky k vymáhání dodržování předpisů, např. možnost vydat příkazy nařizující zlepšení obchodních operací a vymáhat plnění těchto příkazů. JFSA může rovněž clearingové organizaci odebrat povolení v plném či částečném rozsahu.
(15)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro ústřední protistrany povolené v Japonsku zajišťují, že jsou ústřední protistrany předmětem průběžného účinného dohledu a vynucování.
(16)
Podle třetí podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zahrnovat účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran povolených podle právních režimů třetích zemí.
(17)
Ústřední protistrany z třetích zemí mohou požádat o vydání povolení pro zahraniční ústřední protistrany, které jim umožňuje poskytovat v Japonsku stejné služby jako ty, k jejichž poskytování mají povolení v třetí zemi. Kritéria vztahující se na ústřední protistrany z třetích zemí, které žádají o povolení, jsou podobná kritériím, která se vztahují na udělování povolení pro japonské clearingové organizace. Ústřední protistrana z třetí země žádající o povolení by na základě právních předpisů a předpisů o dohledu, které se uplatňují v třetí zemi, měla mít zejména dostatečný finanční základ, dostatečně kvalifikované a zkušené zaměstnance, jakož i dostatečný systém a struktury, aby mohla clearingové činnosti vykonávat náležitým způsobem a s jistotou. Ústřední protistrany třetích zemí jsou navíc osvobozeny od určitých požadavků, které se vztahují na tuzemské ústřední protistrany povolené v Japonsku, pokud jim zahraniční orgány, se kterými JFSA uzavřela dohodu o spolupráci, udělily rovnocenné povolení.
(18)
Je proto nutné konstatovat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran třetích zemí.
(19)
Je tedy na místě se domnívat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro clearingové organizace splňují podmínky stanovené v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012, a tyto právní předpisy a předpisy o dohledu lze považovat za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě informací od ESMA by měla Komise i nadále sledovat vývoj japonského právního a dohledového rámce pro ústřední protistrany a plnění podmínek, na jejichž základě bylo toto rozhodnutí přijato.
(20)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro účely čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 se právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska, které se vztahují na clearingové organizace povolené v Japonsku a které tvoří zákon Financial Instruments and Exchange Act 2006 (FIEA) spolu s doplňující příručkou Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures, považují za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 30. října 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,
annettu 30 päivänä lokakuuta 2014,
keskusvastapuolia koskevan Japanin sääntelykehyksen vastaavuudesta OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 vaatimusten kanssa
(2014/752/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 25 artiklan 6 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklassa säädetyn kolmansiin maihin sijoittautuneiden keskusvastapuolten tunnustamiseen sovellettavan menettelyn tarkoituksena on mahdollistaa se, että sellaisiin kolmansiin maihin sijoittautuneet ja sellaisissa kolmansissa maissa toimiluvan saaneet keskusvastapuolet, joiden sääntelyvaatimukset vastaavat mainitussa asetuksessa säädettyjä vaatimuksia, voivat tarjota määrityspalveluja unioniin sijoittautuneille määritysosapuolille tai markkinapaikoille. Kyseinen tunnustamismenettely ja siihen kuuluva vastaavuuspäätös auttavat osaltaan saavuttamaan asetuksen (EU) N:o 648/2012 kokonaisvaltaisen tavoitteen eli vähentämään järjestelmäriskiä siten, että luotettavien ja vakaiden keskusvastapuolten käyttöä OTC-johdannaissopimuksia koskevassa määrityksessä laajennetaan myös silloin, kun kyseiset keskusvastapuolet ovat sijoittautuneet kolmanteen maahan ja saaneet siellä toimiluvan.
(2)
Jotta kolmannen maan oikeusjärjestelmää voidaan keskusvastapuolten osalta pitää unionin oikeusjärjestelmää vastaavana, sovellettavien oikeudellisten järjestelyjen ja valvontajärjestelyjen olennaisen vaikutuksen olisi vastattava unionin vaatimuksia ottaen huomioon niillä saavutettavat sääntelytavoitteet. Näin ollen tämän vastaavuuden arvioinnin tarkoituksena on todentaa, että Japanin oikeudellisilla ja valvontajärjestelyillä varmistetaan, että Japaniin sijoittautuneet ja siellä toimiluvan saaneet keskusvastapuolet eivät altista unioniin sijoittautuneita määritysosapuolia ja markkinapaikkoja suuremmille riskeille kuin unionissa toimiluvan saaneet keskusvastapuolet eivätkä aiheuta unionissa kohtuutonta järjestelmäriskiä.
(3)
Komissio sai 1 päivänä syyskuuta 2013 Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV) teknisen lausunnon, joka koskee Japaniin sijoittautuneisiin keskusvastapuoliin sovellettavia oikeudellisia ja valvontajärjestelyjä. Lausuntoa koskeva täydennys saatiin 27 päivänä tammikuuta 2014. Teknisessä lausunnossa tuodaan esiin useita eroja Japanissa oikeudenkäytössä keskusvastapuoliin sovellettujen oikeudellisesti sitovien vaatimusten ja keskusvastapuoliin asetuksen (EU) N:o 648/2012 mukaisesti sovellettujen oikeudellisesti sitovien vaatimusten välillä. Tämä päätös ei kuitenkaan perustu yksinomaan Japanissa keskusvastapuoliin sovellettujen oikeudellisesti sitovien vaatimusten vertailevaan analyysiin vaan lähtökohtana on myös arviointi, jossa tarkastellaan kyseisten vaatimusten vaikutusta riskien pienentämisen kannalta.
(4)
Asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 6 kohdan mukaan on täytettävä kolme ehtoa, jotta voidaan katsoa, että kolmannen maan oikeudelliset ja valvontajärjestelyt, joita sovelletaan kyseisessä kolmannessa maassa toimiluvan saaneisiin keskusvastapuoliin, vastaavat mainitussa asetuksessa säädettyjä järjestelyjä.
(5)
Ensimmäisenä ehtona on, että kolmannessa maassa toimiluvan saaneiden keskusvastapuolten täytyy noudattaa oikeudellisesti sitovia vaatimuksia, jotka vastaavat asetuksen (EU) N:o 648/2012 IV osastossa säädettyjä vaatimuksia.
(6)
Japanin oikeudellisesti sitovat vaatimukset, jotka koskevat maassa toimiluvan saaneita määritysorganisaatioita, koostuvat seuraavista säädöksistä: vuoden 2006 rahoitusväline- ja arvopaperipörssilaki (Financial Instruments and Exchange Act, FIEA), jossa vahvistetaan arvopapereiden ja rahoitusjohdannaisten määritystä hoitaviin organisaatioihin sovellettava valvontakehys, sekä hyödykejohdannaisista vuonna 2009 annettu laki (Commodity Derivatives Act, CDA), jossa säädetään hyödykejohdannaisten määritystä hoitavien organisaatioiden valvontakehyksestä. Tämä päätös kattaa ainoastaan FIEA-laissa säädetyn järjestelmän.
(7)
FIEA-laissa säädetään, että ennen määritystoimintaa koskevan toimiluvan myöntämistä Japanin pääministerin täytyy varmistaa, että kyseisellä määritysorganisaatiolla on sellaiset liiketoimintasäännöt (määritysorganisaation sisäiset säännöt ja menettelyt), jotka vastaavat sovellettavia lakeja ja asetuksia; että määritysorganisaation taloudellinen tilanne on riittävä rahoitusvälineiden määritystoimintaa varten; että määritysorganisaation liiketoimintaa koskeva tulo- ja menoennuste on suotuisa; että määritysorganisaation henkilöstöllä on riittävä tietämys ja kokemus hoitaakseen rahoitusvälineiden määrityksen moitteettomasti ja luotettavasti ja että määritysorganisaation rakenne ja järjestelmä ovat riittävän kehittyneitä, jotta toteutus voidaan hoitaa asianmukaisesti. FIEA-lain 194 artiklan 7 kohdan 1 alakohdan nojalla pääministeri siirtää mainitulla lailla myönnetyt valtuudet Japanin finanssivalvontaviraston (Financial Services Agency of Japan, JFSA) edustajalle. Näin ollen JFSA:n edustaja vastaa määritystoimintaa koskevien toimilupien myöntämisestä.
(8)
JFSA julkaisi joulukuussa 2013 finanssimarkkinoiden rakenteiden valvontaa käsittelevät kattavat ohjeet (Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures, jäljempänä ’ohjeet’), joissa kuvataan finanssimarkkinoiden rakenteiden, määritysorganisaatiot mukaan luettuina, valvontakehys ja selostetaan erityisesti, millä tavoin määritysorganisaatioiden on noudatettava FIEA-lakia. Ohjeet pannaan täytäntöön määritysorganisaatioiden sisäisissä säännöissä ja menettelyissä.
(9)
Näin ollen Japanin oikeudellisesti sitovat vaatimukset muodostavat kaksitasoisen rakenteen. FIEA-laissa säädetyissä määritysorganisaatioita koskevissa keskeisissä periaatteissa, jäljempänä ’ensisijaiset säännöt’, asetetaan korkeatasoisia vaatimuksia, joita määritysorganisaatioiden on noudatettava saadakseen luvan tarjota määrityspalveluja Japanissa. Mainitut ensisijaiset säännöt muodostavat oikeudellisesti sitovien vaatimusten ensimmäisen tason Japanissa. Osoitukseksi ensisijaisten sääntöjen noudattamisesta määritysorganisaation on esitettävä sisäiset sääntönsä ja menettelynsä JFSA:n edustajalle. Kyseiset sisäiset säännöt ja menettelyt muodostavat Japanin oikeudellisesti sitovien vaatimusten toisen tason, jonka on sisällettävä normatiiviset tiedot siitä, millä tavoin hakijana oleva määritysorganisaatio täyttää kyseiset vaatimukset ohjeiden mukaisesti. Määritysorganisaatioiden sisäiset säännöt ja menettelyt sisältävät myös ensisijaisia sääntöjä täydentäviä lisämääräyksiä. Kun JFSA:n edustaja on hyväksynyt kyseiset sisäiset säännöt ja menettelyt, ne sitovat oikeudellisesti asianomaista määritysorganisaatiota. Kyseiset säännöt ovat näin ollen erottamaton osa niitä oikeudellisia ja valvontajärjestelyjä, joita Japaniin sijoittautuneiden keskusvastapuolten täytyy noudattaa. Jos ensisijaisia sääntöjä tai määritysorganisaation sisäisiä sääntöjä ja menettelyjä rikotaan, JFSA:n edustajalla on valtuudet toteuttaa kyseisen määritysorganisaation osalta hallinnollisia toimia, esimerkiksi antaa liiketoiminnan parantamista koskevia määräyksiä tai peruuttaa määritysorganisaation lupa kokonaan tai osittain.
(10)
Määritysorganisaatioihin sovellettavat ensisijaiset säännöt sekä niitä täydentävät kyseisen organisaation sisäiset säännöt ja menettelyt johtavat olennaisiin vaikutuksiin, jotka vastaavat asetuksen (EU) N:o 648/2012 IV osastoon sisältyvien sääntöjen vaikutuksia. Määritysorganisaatioihin sovellettavissa oikeudellisesti sitovissa vaatimuksissa, jotka koskevat rahoitusvarojen kokonaismäärällä katettavien maksukyvyttömyystapausten lukumäärää, edellytetään, että sellaisten määritysorganisaatioiden, joiden osuus Japanin määritysvolyymeistä on suurempi kuin 95 prosenttia, on kyettävä kestämään vähintään niiden kahden määritysosapuolen maksukyvyttömyys, joihin liittyy niiden kannalta suurimmat vastuut äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa (”cover 2 -periaate”). Kyseisen vaatimuksen avulla varmistetaan, että riskinpienentämisaste vastaa asetuksen (EU) N:o 648/2012 IV osastossa säädettyjen vaatimusten mukaista tavoitetasoa, ja näin ollen sitä olisi pidettävä vastaavana.
(11)
Määritysorganisaatioihin sovellettavissa likviditeettiriskiä koskevissa oikeudellisesti sitovissa vaatimuksissa edellytetään, että sellaisten määritysorganisaatioiden, joiden osuus Japanin määritysvolyymeistä on suurempi kuin 95 prosenttia, on sovellettava ”cover 2 -periaatetta”. Kyseisen vaatimuksen avulla varmistetaan, että riskinpienentämisaste vastaa asetuksen (EU) N:o 648/2012 IV osastossa säädettyjen vaatimusten mukaista tavoitetasoa, ja näin ollen sitä olisi pidettävä vastaavana. Kaikkiin määritysorganisaatioihin sovellettavat oikeudellisesti sitovat vaatimukset, jotka koskevat toiminnan jatkuvuutta, vakuuksia, sijoituspolitiikkaa, toimitusriskiä, erottelua ja siirrettävyyttä, alkuvakuuden laskentaa, päätöksentekoa, ohjausta ja valvontaa, organisaatiota, ylintä johtoa, riskinarviointikomiteaa, tietojen säilyttämistä, merkittävää omistusosuutta, tietojen toimittamista toimivaltaiselle viranomaiselle, eturistiriitoja, ulkoistamista ja liiketoiminnan harjoittamista, johtavat olennaisiin vaikutuksiin, jotka vastaavat asetuksen (EU) N:o 648/2012 IV osastossa säädettyjen vaatimusten vaikutuksia, ja siksi niitä olisi pidettävä vastaavina.
(12)
Näin ollen komissio katsoo, että Japanin oikeudellisten ja valvontajärjestelyjen avulla varmistetaan, että Japanissa toimiluvan saaneet määritysorganisaatiot noudattavat oikeudellisesti sitovia vaatimuksia, jotka vastaavat asetuksen (EU) N:o 648/2012 IV osastossa säädettyjä vaatimuksia.
(13)
Asetuksen 25 artiklan 6 kohdassa säädetyn toisen ehdon mukaan Japanissa toimiluvan saaneisiin keskusvastapuoliin sovellettavien Japanin oikeudellisten ja valvontajärjestelyjen on oltava sellaisia, että kyseiset keskusvastapuolet ovat jatkuvasti tehokkaan valvonnan ja täytäntöönpanon seurannan alaisia.
(14)
Finanssimarkkinoiden rakenteiden valvonta on JFSA:n vastuulla. Soveltamalla valvontamenettelyjä ja riskiperusteisia tarkastusmenettelyjä, vakavaraisuusvaatimusten testaaminen mukaan luettuna, JFSA seuraa jatkuvasti, noudattavatko määritysorganisaatiot riskinhallintavaatimuksia. JFSA voi esimerkiksi pyytää määritysorganisaatioita toimittamaan tietoja, raportteja ja muuta aineistoa liiketoiminnastaan, ja se voi suorittaa määritysorganisaatioiden liiketoiminnan, asiakirjojen ja kirjanpidon tarkastuksia. Lisäksi se arvioi, noudattavatko määritysorganisaatiot velvoitteitaan. Tarkastusten pohjalta laaditaan kertomus, jossa tuodaan esiin mahdollisesti havaitut puutteet. JFSA:lla on käytettävissä erilaisia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että määritysorganisaatiot korjaavat mahdollisesti havaitut ongelmat asianmukaisesti: se voi muun muassa vaatia määritysorganisaatiota osoittamaan kirjallisesti, että ongelmat on korjattu oikea-aikaisesti. JFSA:lla on muitakin valvontakeinoja: se voi muun muassa antaa liiketoiminnan parantamista koskevia määräyksiä ja panna ne täytäntöön. JFSA voi myös peruuttaa määritysorganisaation luvan kokonaan tai osittain.
(15)
Näin ollen komissio katsoo, että Japanissa toimiluvan saaneisiin keskusvastapuoliin sovellettavat Japanin oikeudelliset ja valvontajärjestelyt ovat sellaisia, että niillä varmistetaan jatkuvasti tehokas valvonta ja täytäntöönpanon seuranta kyseisten keskusvastapuolten osalta.
(16)
Asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 6 kohdassa säädetyn kolmannen ehdon mukaan Japanin oikeudellisten ja valvontajärjestelyjen täytyy sisältää kolmansien maiden oikeusjärjestysten nojalla toimiluvan saaneiden keskusvastapuolten, jäljempänä ’kolmansien maiden keskusvastapuolet’, tunnustamista koskeva tehokas vastaava järjestelmä.
(17)
Kolmansien maiden keskusvastapuolet voivat hakea ulkomaisen keskusvastapuolen toimilupaa, jonka perusteella ne voivat tarjota Japanissa samoja palveluja, joita niillä on lupa tarjota kyseisessä kolmannessa maassa. Toimilupaa hakevaan kolmannen maan keskusvastapuoleen sovelletaan samanlaisia perusteita kuin japanilaisten määritysorganisaatioiden toimilupamenettelyssä. Toimilupaa hakevalla kolmannen maan keskusvastapuolella olisi kolmannessa maassa sovellettavien oikeudellisten ja valvontajärjestelyjen perusteella erityisesti oltava riittävä rahoituksellinen pohja, riittävä tietämys ja kokenut henkilöstö sekä riittävä järjestelmä ja rakenne, niin että se voi hoitaa määritystehtävät moitteettomasti ja luotettavasti. Lisäksi kolmansien maiden keskusvastapuolet vapautetaan tietyistä Japanissa toimiluvan saaneisiin keskusvastapuoliin sovellettavista vaatimuksista, jos ne ovat saaneet vastaavan toimiluvan sellaisilta ulkomaisilta viranomaisilta, joiden kanssa JFSA on tehnyt yhteistyösopimuksia.
(18)
Näin ollen olisi katsottava, että Japanin oikeudellisin ja valvontajärjestelyin luodaan tehokas vastaava järjestelmä kolmansien maiden keskusvastapuolten tunnustamista varten.
(19)
Siksi voidaan katsoa, että määritysorganisaatioita koskevat Japanin oikeudelliset ja valvontajärjestelyt täyttävät asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 6 kohdassa säädetyt ehdot ja että mainittuja oikeudellisia ja valvontajärjestelyjä olisi pidettävä asetuksessa (EU) N:o 648/2012 säädettyjä vaatimuksia vastaavina. Komission, jolle EAMV antaa tietoja, olisi seurattava edelleen keskusvastapuolia koskevan Japanin oikeudellisen ja valvontakehyksen kehitystä ja niiden ehtojen täyttymistä, joiden perusteella tämä päätös on annettu.
(20)
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan arvopaperikomitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Japanissa toimiluvan saaneisiin määritysorganisaatioihin sovellettavien Japanin oikeudellisten ja valvontajärjestelyjen, joihin kuuluvat vuoden 2006 rahoitusväline- ja arvopaperipörssilaki (Financial Instruments and Exchange Act 2006, FIEA), sellaisena kuin sitä täydennetään finanssimarkkinoiden rakenteiden valvontaa käsittelevillä kattavilla ohjeilla ”Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures”, katsotaan asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 6 kohtaa sovellettaessa vastaavan asetuksessa (EU) N:o 648/2012 säädettyjä vaatimuksia.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 30 päivänä lokakuuta 2014.