NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 911/2014
ze dne 23. července 2014
o víceletém financování činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (3) byla zřízena Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti a prevence znečištění z lodí.
(2)
Po haváriích v unijních vodách, zejména haváriích ropných tankerů „Erika“ a „Prestige“, pověřilo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 724/2004 (4), které změnilo nařízení (ES) č. 1406/2002, agenturu úkoly v oblasti prevence znečištění z lodí a zasahování při něm.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 100/2013 (5), kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, pověřilo agenturu úkoly týkajícími se zasahování při znečištění moří způsobeném zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu a rozšířilo služby poskytované agenturou i na státy, které žádají o členství v Unii, a na partnerské země evropského sousedství.
(4)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2038/2006 (6) zavedlo víceleté financování činností agentury v oblasti zasahování při znečištění z lodí, jehož platnost skončila dnem 31. prosince 2013.
(5)
Vzhledem k potenciálně zničujícímu ekologickému dopadu a rozsáhlým ekonomickým nákladům v případě událostí, jež mají za následek znečištění, jakož i k možnému sociálně ekonomickému dopadu těchto událostí na jiná odvětví, jako je cestovní ruch a rybolov, je třeba, aby měla agentura dostatečné prostředky pro plnění svěřených úkolů v souvislosti se zasahováním při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu. Tyto úkoly jsou důležité při předcházení dalším škodám peněžní i nepeněžní povahy.
(6)
Za účelem provádění úkolů týkajících se prevence znečištění z lodí a zasahování při něm přijala správní rada agentury dne 22. října 2004 akční plán připravenosti na znečištění ropou a zasahování při něm, jenž stanoví činnosti agentury v oblasti zasahování při znečištění ropou a jehož cílem je optimální využití finančních zdrojů, které má agentura k dispozici. Dne 12. června 2007 přijala správní rada akční plán připravenosti na znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami a odstraňování jeho následků. V souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 1406/2002 jsou oba akční plány každoročně aktualizovány prostřednictvím ročního pracovního programu agentury.
(7)
Měly by se zohlednit stávající dohody o náhodném znečištění, které usnadňují vzájemnou pomoc a spolupráci mezi členskými státy v této oblasti, jakož i příslušné mezinárodní úmluvy a dohody o ochraně evropských námořních oblastí před událostmi, jež mají za následek znečištění moře, jež stranám ukládají, aby přijaly veškerá vhodná opatření umožňující připravit se na znečištění ropou a zasáhnout při něm.
(8)
Činnost agentury v oblasti zasahování při znečištění, jak ji vymezují akční plány, zahrnuje činnosti související s informacemi, spoluprací a koordinací, a to i pokud jde o znečištění moře nebezpečnými a škodlivými látkami. Tato činnost souvisí především s operační pomocí postiženým členským státům nebo třetím zemím majícím společné regionální moře s Unií (dále jen „postižené státy“), a to poskytováním - na požádání - dalších zásahových plavidel pro boj se znečištěním ropou z lodí a znečištěním moře ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu. Agentura by měla věnovat zvláštní pozornost těm oblastem, které byly označeny za nejzranitelnější, aniž by přitom odepírala pomoc jakékoli jiné oblasti, která ji bude potřebovat.
(9)
Činnosti agentury v oblasti zasahování při znečištění by měly být v souladu se stávajícími ujednáním o spolupráci, která stanoví vzájemnou pomoc v případě události, jež má za následek znečištění moře. Unie přistoupila k různým regionálním organizacím a chystá se přistoupit k dalším regionálním organizacím.
(10)
Činnost agentury by měla být koordinována s činnostmi podle dvoustranných a regionálních dohod, jichž je Unie stranou. V případě události, jež má za následek znečištění moře, by agentura měla pomoci postiženým státům, do jejichž pravomoci spadá provádění čistících prací.
(11)
Agentura by měla hrát aktivní úlohu v udržování a dalším rozvíjení evropského satelitního dohledu pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet) za účelem dohledu, včasného odhalení znečištění a identifikace lodí nebo zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, které jsou za něj odpovědné, například v případě vypouštění ropy z lodí a provozních úniků a náhodných úniků z plošin pro těžbu ropy nebo plynu. Tyto služby by měly zlepšit dostupnost údajů a účinnost a včasnost zásahů při znečištění.
(12)
Dodatečné prostředky, které má agentura postiženým státům poskytnout, by měly být dány k dispozici prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie, zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU (7).
(13)
Informace o veřejných a soukromých mechanismech pro zásahy při znečištění a souvisejících kapacitách pro zásahy v jednotlivých regionech Unie by členské státy měly poskytovat prostřednictvím společného komunikačního a informačního systému pro mimořádné události (CECIS), zřízeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (8), je-li pro tento účel k dispozici.
(14)
S cílem zvýšit účinnost operační pomoci agentury, aby se mandát agentury pro zásahy v případě znečištění rozšířil na třetí země mající společné regionální moře s Unií, by měla agentura vyvinout veškeré úsilí, aby povzbudila tyto třetí země ke sdílení informací a spolupráci na udržování seznamu mechanismů pro zásahy a souvisejících kapacit pro zásahy agenturou.
(15)
Za účelem zlepšení účinnosti činností, jimiž agentura reaguje na znečištění, by měly členské státy s agenturou sdílet vědecké studie, které případně provedly, o účincích chemických látek používaných jako dispergační činidla, jež mohou mít pro tyto činnosti význam.
(16)
Aby bylo zajištěno důkladné provádění akčních plánů agentury, měla by agentura mít k dispozici funkční a nákladově efektivní systém pro financování zejména své operační pomoci poskytované postiženým státům.
(17)
Je proto třeba poskytnout finanční záruky pro financování úkolů svěřených agentuře v oblasti zasahování při znečištění a souvisejících akcí, které by vycházely z víceletého závazku. Výše víceletého závazku by měla zohledňovat rozšíření působnosti agentury s ohledem na zásahy v případě znečištění, ale rovněž to, že je třeba, aby agentura zvýšila účinnost využívání přidělených prostředků v souvislosti s rozpočtovými omezeními. Výši ročních příspěvků Unie by měly stanovit Evropský parlament a Rada v rámci ročního rozpočtového procesu. Je obzvláště důležité, aby Komise v polovině období zhodnotila schopnosti agentury plnit své povinnosti v oblasti zásahů při znečištění moří z plavidel a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu účelně a nákladově efektivně.
(18)
Částky, které je třeba vyčlenit na financování zásahů při znečištění, by se v souladu s víceletým finančním rámcem stanoveným v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (dále jen „víceletý finanční rámec“) (9) měly vztahovat na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Je tedy třeba poskytnout finanční prostředky na stejné období.
(19)
Podpora, kterou agentura poskytuje státům, které žádají o členství v Unii, a partnerským zemím evropského sousedství, by měla být financována ze stávajících programů Unie pro tyto státy a země, a neměla by tedy být součástí víceletého financování agentury.
(20)
K zajištění optimálního rozdělení finančních závazků a ke zohlednění veškerých změn týkajících se zasahování při znečištění z lodí je nezbytné zajistit trvalé sledování konkrétních potřeb zásahů tak, aby bylo možné roční finanční závazky těmto potřebám přizpůsobit.
(21)
V souladu s nařízením (ES) č. 1406/2002 by agentura měla ve své výroční zprávě podat zprávu o plnění víceletého financování agentury,
(22)
Je vhodné zajistit kontinuitu podpory financování činnosti agentury v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu a uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s nařízením (EU, Euratom) č. 1311/2013. Proto by toto nařízení mělo být použitelné od 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví podrobná pravidla pro finanční příspěvek Unie do rozpočtu Evropské agentury pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem provádění úkolů, které jí byly svěřeny v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, podle článků 1 a 2 nařízení (ES) č. 1406/2002.
2. Činnostmi agentury v oblasti zasahování při znečištění není dotčena odpovědnost pobřežních států za zavedení vhodných mechanismů zásahu proti znečištění.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„ropou“ ropné látky v jakékoli podobě, včetně surové ropy, topného oleje, kalu, ropného odpadu a rafinovaných produktů, jak stanoví Mezinárodní úmluva o pohotovosti a spolupráci při ropném znečištění a boji proti němu z roku 1990, kterou přijala Mezinárodní námořní organizace (IMO);
b)
„nebezpečnými a škodlivými látkami“ všechny látky s výjimkou ropy, u kterých je, pokud se vyskytnou v mořském prostředí, pravděpodobné, že budou představovat nebezpečí pro lidské zdraví, ublíží živým zdrojům a mořskému životu, poškodí rekreační využití nebo naruší další legitimní využití moře, jak stanoví Protokol o připravenosti, reakci a spolupráci při znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami z roku 2000, který přijala IMO;
c)
„zařízením pro těžbu ropy nebo plynu“ stacionární, pevně ukotvené nebo pohyblivé zařízení nebo soubor zařízení, která jsou vzájemně trvale propojena mosty nebo jinými konstrukcemi, jež jsou používány k činnostem v oblasti těžby ropy nebo plynu na moři nebo v souvislosti s těmito činnostmi; mezi zařízení pro těžbu ropy nebo plynu patří mobilní vrtné jednotky na moři pouze v případě, že jsou v mořských vodách ukotveny za účelem provádění vrtu, těžby nebo jiných činností souvisejících s činnostmi v oblasti těžby ropy nebo plynu na moři, a rovněž infrastruktura a zařízení používané pro přepravu ropy a plynu na pobřeží a do pobřežních terminálů.
Článek 3
Oblast působnosti
Agentuře se poskytne finanční příspěvek Unie podle článku 1 na financování činností v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, uvedených v podrobném plánu činnosti vytvořeném v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. k) nařízení (ES) č. 1406/2002, a zejména činností týkajících se:
a)
operační pomoci a podpory s dodatečnými prostředky, jako jsou například pohotovostní plavidla na odstraňování znečištění, družicové snímkování a zařízení, zásahů při znečištění prováděných na žádost postižených států v souladu s čl. 2 odst. 3 písm. d) a čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1406/2002 v případě havarijního nebo záměrného znečištění moře z lodí nebo ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu;
b)
spolupráce a koordinace a poskytování technické a vědecké pomoci členským státům a Komisi v rámci příslušných činností mechanismu civilní ochrany Unie, IMO a příslušných regionálních organizací;
c)
informací, zejména shromažďování, analýzy a šíření osvědčených postupů, odborných znalostí, technik a inovací v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu.
Článek 4
Financování z prostředků Unie
1. V mezích víceletého finančního rámce obdrží agentura nezbytné prostředky, aby mohla účelně a nákladově efektivně plnit své povinnosti v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu.
2. Finanční krytí na provádění úkolů uvedených v článku 3 v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 činí 160 500 000 EUR vyjádřeno v běžných cenách.
3. Roční položky určí Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce. V této souvislosti musí být zaručeno nezbytné financování operační pomoci členským státům podle čl. 3 písm. a).
Článek 5
Sledování stávajících kapacit
1. Pro účely stanovení požadavků na poskytování operační pomoci agenturou a zvýšení účinnosti této pomoci, například v podobě plavidel na odstraňování znečištění doplňujících kapacity členských států, udržuje agentura seznam veřejných a případně soukromých mechanismů pro zásahy při znečištění a souvisejících kapacit pro zásahy v jednotlivých regionech Unie.
2. Agentura udržuje tento seznam na základě informací poskytovaných členskými státy. Při udržování tohoto seznamu se agentura zaměřuje na získávání informací o mechanismech pro zásahy při znečištění a s nimi souvisejících kapacitách pro zásahy od třetích zemí majících společné regionální moře s Unií.
3. Správní rada agentury tento seznam a další příslušné informace mající význam pro cíle v oblasti zasahování při znečištění stanovené v článku 1 nařízení (ES) č. 1406/2002, jako jsou informace obsažené v posouzeních rizik a vědeckých studiích o účinku chemických látek používaných jako dispergační činidla, zohlední předtím, než v rámci ročních pracovních programů agentury rozhodne o činnostech agentury v oblasti zásahů při znečištění. Agentura věnuje v této souvislosti zvláštní pozornost těm oblastem, které byly označeny za nejzranitelnější, aniž by přitom odepírala pomoc jakékoli jiné oblasti, která ji bude potřebovat.
Článek 6
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise i agentura zajistí, aby při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím opatření zabraňujících podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, a to účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek a uložením účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (10) a (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12).
2. U činností Unie financovaných podle tohoto nařízení se nesrovnalostí uvedenou v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení právního předpisu Unie nebo jakékoli nesplnění smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty jí spravované.
3. Komise a agentura v rámci svých oblastí působnosti zajistí, aby při financování činností Unie v rámci tohoto nařízení bylo v poměru k nákladům dosaženo nejlepší hodnoty.
Článek 7
Hodnocení v polovině období
1. Do 31. prosince 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení, vypracovanou na základě údajů poskytnutých agenturou. Tato zpráva, jejímž vypracováním není dotčena úloha správní rady agentury, uvede výsledky použití příspěvku Unie uvedeného v článku 4, pokud jde o finanční závazky a výdaje v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016.
2. Komise v této zprávě předloží hodnocení schopnosti agentury plnit své povinnosti účelně a nákladově efektivně. Na období 2018-2020 a na základě posouzení a zohlednění potřeb agentury pro plnění jejích úkolů Komise případně navrhne vhodnou úpravu, a to nejvýše o 8 % finančních prostředků přidělených agentuře na víceleté období na plnění úkolů uvedených v článku 3. Možná úprava musí zůstat v mezích víceletého finančního rámce a nesmějí jí být dotčeny roční rozpočtové procesy ani nadcházející přezkum víceletého finančního rámce.
3. Tato zpráva obsahuje informace o tom, jaké případné sociálně ekonomické, ekologické a finanční přínosy skýtá připravenost agentury zasahovat při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu.
4. Na základě této zprávy může dále Komise případně navrhnout změny tohoto nařízení, zejména s cílem zohlednit vědecký pokrok v oblasti boje proti znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, včetně znečištění ropou nebo nebezpečnými a škodlivými látkami, a rovněž případné změny nástrojů, jimiž se zřizují regionální organizace, jejichž činnosti jsou pokryty činnostmi agentury s ohledem na zasahování při znečištění a k nimž Unie přistoupila.
Článek 8
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. července 2014.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 911/2014,
annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014,
Euroopan meriturvallisuusviraston toiminnan monivuotisesta rahoituksesta alusten sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjunnan alalla
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan meriturvallisuusvirasto, jäljempänä ’virasto’ on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1406/2002 (3) varmistamaan meriturvallisuuden ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn korkea, yhdenmukainen ja tuloksellinen taso.
(2)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 724/2004 (4), jolla asetusta (EY) N:o 1406/2002 on muutettu, virastolle osoitetaan tehtäviä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn ja torjunnan alalla unionin vesillä tapahtuneiden onnettomuuksien, erityisesti Erika- ja Prestige-säiliöalusten onnettomuuksien, seurauksena.
(3)
Asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 100/2013 (5) virastolle osoitetaan tehtäviä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjumiseksi ja viraston palvelut ulotetaan koskemaan unionin jäsenyyttä hakevia valtioita ja Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaita.
(4)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2038/2006 (6) vahvistettiin monivuotinen rahoitus viraston toiminnalle alusten aiheuttaman pilaantumisen torjunnan alalla, ja kyseinen rahoitus päättyi 31 päivänä joulukuuta 2013.
(5)
Kun otetaan huomioon pilaantumistapausten aiheuttamat mahdollisesti tuhoisat ympäristövaikutukset ja erittäin suuret taloudelliset kustannukset sekä tällaisten tapausten mahdolliset sosioekonomiset vaikutukset muihin aloihin, kuten matkailuun ja kalastukseen, virastolla olisi oltava riittävät varat, jotta se voi suorittaa sille annetut tehtävät alusten sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjunnan alalla. Nämä tehtävät ovat tärkeitä sekä taloudellisten että muiden kuin taloudellisten lisävahinkojen estämiseksi.
(6)
Alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyyn ja torjuntaan liittyvien tehtävien suorittamiseksi viraston hallintoneuvosto hyväksyi 22 päivänä lokakuuta 2004 öljyvahinkojen torjuntavalmiutta ja torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman, jossa määritetään viraston öljyntorjuntatoimet ja jonka tavoitteena oli viraston käytettävissä olevien rahoitusvarojen optimaalinen käyttö. Hallintoneuvosto hyväksyi 12 päivänä kesäkuuta 2007 vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen torjuntavalmiutta ja torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman. Asetuksen (EY) N:o 1406/2002 15 artiklan mukaisesti molemmat toimintasuunnitelmat päivitetään vuosittain viraston vuotuisessa työohjelmassa.
(7)
Olisi otettava huomioon onnettomuuksista aiheutunutta pilaantumista koskevat olemassa olevat sopimukset, jotka helpottavat jäsenvaltioiden keskinäistä avunantoa ja yhteistyötä tällä alalla, sekä asiaa koskevat kansainväliset yleissopimukset ja sopimukset, jotka koskevat Euroopan merialueiden suojelua pilaantumistapauksilta ja joissa vaaditaan kaikkia osapuolia toteuttamaan kaikki aiheelliset valmius- ja torjuntatoimenpiteet öljyvahinkojen varalta.
(8)
Viraston toimintasuunnitelmissa määritetyt viraston toteuttamat pilaantumisentorjuntatoimet liittyvät tiedotuksen, yhteistyön ja yhteensovittamisen alalla toteutettaviin toimiin, myös siltä osin kuin kyse on vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttamasta meren pilaantumisesta. Nämä torjuntatoimet liittyvät ennen kaikkea operatiivisen avun tarjoamiseen niille jäsenvaltioille tai alueellisen merialueen unionin kanssa jakaville kolmansille maille, joihin vaikutukset kohdistuvat, jäljempänä yhdessä ’valtiot, joihin vaikutukset kohdistuvat’, siten, että niidenkäyttöön annetaan pyydettäessä lisää pilaantumisentorjunta-aluksia, joilla torjutaan alusten aiheuttamia öljyvahinkoja sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttamaa meren pilaantumista. Viraston olisi kiinnitettävä erityistä huomiota herkimmiksi katsottuihin alueisiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta avun antamista muille sitä tarvitseville alueille.
(9)
Viraston pilaantumisentorjuntatoimissa olisi noudatettava nykyisiä yhteistyöjärjestelyjä, jotka koskevat meren pilaantumistapauksessa annettavaa keskinäistä apua. Unioni on liittynyt useisiin alueellisiin järjestöihin ja valmistelee liittymistä muihin alueellisiin järjestöihin.
(10)
Viraston toimet olisi sovitettava yhteen niiden toimien kanssa, joista määrätään sellaisissa kahdenvälisissä ja alueellisissa sopimuksissa, joiden osapuoli unioni on. Meren pilaantumistapauksessa viraston olisi annettava apua niille valtioille, joihin vaikutukset kohdistuvat ja joiden alaisuudessa puhdistustoimet toteutetaan.
(11)
Virastolla olisi oltava aktiivinen tehtävä valvontaan, pilaantumisen varhaiseen havaitsemiseen sekä pilaantumisesta vastuussa olevien alusten tai öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen tunnistamisessa tarvittavan eurooppalaisen öljyvahinkoja koskevan satelliittitarkkailu- ja havaitsemisjärjestelmän (CleanSeaNet) ylläpitämisessä ja edelleen kehittämisessä, esimerkiksi kun kyseessä ovat aluksista peräisin olevat öljypäästöt ja porauslaitteistojen toiminnalliset päästöt ja tahattomat päästöt. Tällä järjestelmällä olisi parannettava tietojen saatavuutta sekä tehostettava ja nopeutettava pilaantumisen torjuntaa.
(12)
Viraston valtioille, joihin vaikutukset kohdistuvat, antamat täydentävät keinot olisi annettava käyttöön Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä No 1313/2013/EU (7) perustetun unionin pelastuspalvelumekanismin välityksellä.
(13)
Jäsenvaltioiden olisi toimitettava tiedot unionin eri alueilla sijaitsevista julkisista ja yksityisistä pilaantumisentorjuntamekanismeista ja niihin liittyvistä torjuntavalmiuksista neuvoston päätöksellä 2007/779/EY, Euratom (8) perustetun yhteisen hätäviestintä- ja tietojärjestelmän (CECIS) välityksellä, kun se on käytettävissä tähän tarkoitukseen.
(14)
Jotta viraston operatiivinen apu olisi aiempaa tehokkaampaa viraston pilaantumisentorjuntatehtävien laajentuessa kattamaan alueellisen merialueen unionin kanssa jakavat kolmannet maat, viraston olisi kaikin tavoin pyrittävä kannustamaan näitä kolmansia maita keräämään yhteen tietoja ja tekemään yhteistyötä viraston suorittamassa pilaantumisentorjuntamekanismeja ja niihin liittyviä torjuntavalmiuksia koskevan luettelon ylläpidossa.
(15)
Viraston pilaantumisentorjuntatoimien tehostamiseksi jäsenvaltioiden olisi annettava virastolle tietoja tieteellisistä tutkimuksista, joita ne ovat tehneet sellaisten dispergointiaineina käytettyjen kemikaalien vaikutuksista, joilla saattaa olla merkitystä torjuntatoimien kannalta.
(16)
Sen varmistamiseksi, että viraston toimintasuunnitelmat pannaan täytäntöön perusteellisesti, virastoa varten olisi perustettava toimintakelpoinen ja kustannustehokas järjestelmä, jonka avulla rahoitetaan erityisesti operatiivisen avun antaminen valtioille, joihin vaikutukset kohdistuvat.
(17)
Virastolle pilaantumisen torjunnan alalla osoitettujen tehtävien ja muiden niihin liittyvien toimien rahoitus olisi sen vuoksi turvattava monivuotisen sitoumuksen pohjalta. Tämän monivuotisen sitoumuksen määrässä olisi otettava huomioon viraston pilaantumisentorjuntatehtävien laajeneminen ja tarve tehostaa virastolle myönnettyjen varojen käyttöä talousarviorajoitteiden puitteissa. Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi määritettävä unionin rahoitusosuuden vuosittaiset määrät vuotuista talousarviomenettelyä noudattaen. On erityisen tärkeää, että komissio laatii väliarvioinnin viraston valmiuksista täyttää velvollisuutensa alusten sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjunnan alalla tuloksellisesti ja kustannustehokkaasti.
(18)
Pilaantumisen torjunnan rahoitukseen sidottavien määrien olisi katettava 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välinen jakso neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (9) säädetyn monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti. Sen vuoksi olisi vahvistettava rahoituspuitteet samaa ajanjaksoa varten.
(19)
Viraston apu valtioille, jotka hakevat unionin jäsenyyttä, ja Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaille olisi rahoitettava kyseisiä valtioita ja maita koskevista nykyisistä unionin ohjelmista, ja näin ollen sen ei olisi oltava osa viraston monivuotista rahoitusta.
(20)
Jotta sitoumukset jakautuisivat optimaalisesti ja jotta otettaisiin huomioon mahdolliset muutokset alusten aiheuttaman pilaantumisen torjuntatoimissa, on tarpeen varmistaa, että erityisiä toimintatarpeita seurataan jatkuvasti niin, että vuosittaisiin rahoitussitoumuksiin voidaan tehdä mukautuksia.
(21)
Asetuksen (EY) N:o 1406/2002 mukaisesti viraston olisi vuosikertomuksessaan raportoitava viraston monivuotisen rahoituksen toteuttamisesta.
(22)
On aiheellista varmistaa viraston toiminnan perusteella alusten sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjunnan alalle myönnettävän rahoitustuen jatkuvuus ja yhdenmukaistaa tämän asetuksen soveltamiskausi asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 soveltamiskauden kanssa. Sen vuoksi tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde
1. Tässä asetuksessa vahvistetaan Euroopan meriturvallisuusviraston, jäljempänä ’virasto’, talousarvioon myönnettävää unionin rahoitusosuutta koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt niiden tehtävien suorittamiseksi, jotka virastolle on asetuksen (EY) N:o 1406/2002 1 ja 2 artiklan nojalla osoitettu alusten sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjunnan alalla.
2. Viraston pilaantumisen torjunnan alalla toteuttamat toimet eivät vapauta rannikkovaltioita niiden vastuusta ylläpitää asianmukaisia pilaantumisen torjuntamekanismeja.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
a)
’öljyllä’ öljyvahinkojen torjuntavalmiudesta, torjumisesta ja torjuntayhteistyöstä vuonna 1990 tehdyssä Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kansainvälisessä yleissopimuksessa määritettyä mineraaliöljyä sen kaikissa muodoissa, mukaan lukien raakaöljy, polttoöljy, liete, jäteöljy sekä jalostetut tuotteet;
b)
’vaarallisilla ja haitallisilla aineilla’ kaikkia sellaisia vuonna 2000 tehdyssä vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen torjuntavalmiutta, torjuntaa ja torjuntayhteistyötä koskevassa IMO:n pöytäkirjassa määritettyjä muita aineita kuin öljyä, jotka meriympäristöön joutuessaan todennäköisesti aiheuttavat vaaraa ihmisten terveydelle, vahingoittavat elollisia luonnonvaroja ja meren eliöstöä, pilaavat maisemaa tai aiheuttavat häiriötä muulle lailliselle meren käytölle;
c)
’öljyn- ja kaasunporauslaitteistolla’ paikallaan olevaa kiinteää tai liikutettavaa asennelmaa tai asennelmien yhdistelmää, joka on pysyvästi yhdistetty silloilla tai muilla rakenteilla ja jota käytetään avomerellä tapahtuvaan öljyn- tai kaasunporaustoimintaan tai tämän toiminnan yhteydessä; avomerellä toimivat liikkuvat porausyksiköt sisältyvät öljyn- ja kaasunporauslaitteistoihin ainoastaan, jos ne ovat ankkuroituneet avomerelle poraamista, tuotantoa tai muita avomerellä tapahtuvaan öljyn- tai kaasunporaustoimintaan liittyviä toimia varten, sekä infrastruktuuri ja asennelmat, joita käytetään siirtämään öljy ja kaasu maalle ja maalla sijaitseviin terminaaleihin.
3 artikla
Soveltamisala
Virastolle myönnetään 1 artiklassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus, jotta voidaan rahoittaa alusten sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjunnan alalla toimia, joita tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1406/2002 10 artiklan 2 kohdan k alakohdan mukaisesti hyväksytyssä yksityiskohtaisessa suunnitelmassa, ja erityisesti niitä, jotka liittyvät seuraaviin:
a)
operatiivinen apu ja täydentävät keinot, joilla tuetaan asetuksen (EY) N:o 1406/2002 2 artiklan 3 kohdan d alakohdan ja 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti niiden valtioiden, joihin vaikutukset kohdistuvat, pyynnöstä toteutettuja pilaantumisen torjuntatoimia ja joita ovat muun muassa pilaantumisen torjuntaan käytettävät valmiusalukset, satelliittikuvat ja laitteet, kun on kyse alusten tai öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen tahattomasti tai tahallisesti aiheuttamasta meren pilaantumisesta;
b)
yhteistyö ja yhteensovittaminen ja teknisen ja tieteellisen avun tarjoaminen jäsenvaltioille ja komissiolle unionin pelastuspalvelumekanismin, IMO:n ja asiaankuuluvien alueellisten järjestöjen asian kannalta merkityksellisten toimien puitteissa;
c)
tiedot, erityisesti parhaiden toimintatapojen, asiantuntemuksen, tekniikoiden ja innovaatioiden kerääminen, analysoiminen ja jakelu alusten sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjunnan alalla.
4 artikla
Unionin rahoitus
1. Virastolle annetaan monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa tarvittavat määrärahat, jotta se voi täyttää velvollisuutensa alusten sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjunnan alalla tuloksellisesti ja kustannustehokkaasti.
2. Edellä 3 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittamista koskevat rahoituspuitteet ovat käypinä hintoina ilmaistuna 160 500 000 euroa 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana.
3. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät vuotuisista määrärahoista monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa. Tässä yhteydessä on varmistettava jäsenvaltioille 3 artiklan a alakohdan mukaisesti annettavaan operatiiviseen apuun tarvittava rahoitus.
5 artikla
Nykyisten valmiuksien seuranta
1. Jotta voidaan määritellä vaatimukset viraston antamalle operatiiviselle avulle ja lisätä sen tehokkuutta esimerkiksi antamalla käyttöön pilaantumisen torjunnassa käytettäviä aluksia jäsenvaltioiden valmiuksien lisäksi, virasto ylläpitää luetteloa julkisista pilaantumisentorjuntamekanismeista ja yksityisistä pilaantumisentorjuntamekanismeista, jos tällaisia on käytössä, ja niihin liittyvistä torjuntavalmiuksista unionin eri alueilla.
2. Virasto ylläpitää tätä luetteloa jäsenvaltioiden antamien tietojen perusteella. Luettelon ylläpitoa varten virasto pyrkii hankkimaan alueellisen merialueen unionin kanssa jakavilta kolmansilta mailta tietoa pilaamisentorjuntamekanismeista ja niihin liittyvistä torjuntavalmiuksista.
3. Viraston hallintoneuvosto ottaa huomioon tämän luettelon ja muut asetuksen (EY) N:o 1406/2002 1 artiklassa vahvistettuihin pilaantumisen torjuntatavoitteisiin liittyvät aiheelliset tiedot, kuten riskinarviointien ja dispergointiaineina käytettyjen kemikaalien vaikutuksista tehtyjen tieteellisten tutkimusten sisältämät tiedot, ennen kuin se tekee päätöksen pilaantumisen torjuntaan tähtäävistä toimistaan viraston vuotuisen työohjelman puitteissa. Tässä yhteydessä virasto kiinnittää erityistä huomiota herkimmiksi katsottuihin alueisiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta avun antamista muille sitä tarvitseville alueille.
6 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio ja virasto varmistavat, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla sekä perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, sekä käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 (10) ja (Euratom, EY) N:o 2185/96 (11) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2013 (12) mukaisesti.
2. Tämän asetuksen perusteella rahoitettavia unionin toimia rahoitettaessa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna sääntöjenvastaisuutena pidetään mitä tahansa sellaista unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu talouden toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voi olla perusteettomasta menosta aiheutuva vahinko unionin yleiselle talousarviolle tai unionin hallinnoimille talousarvioille.
3. Komissio ja virasto varmistavat kumpikin toimivaltansa puitteissa, että rahoitettaessa unionin toimia tämän asetuksen mukaisesti rahalle saadaan mahdollisimman hyvä vastine.
7 artikla
Väliarviointi
1. Komissio toimittaa viraston antamien tietojen pohjalta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Tässä kertomuksessa, jonka laatiminen ei vaikuta viraston hallintoneuvoston asemaan, esitetään 4 artiklassa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden käytön tulokset 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2016 välisen ajanjakson kattavien sitoumusten ja menojen osalta.
2. Komissio esittää tässä kertomuksessa arvioinnin viraston valmiudesta täyttää velvollisuutensa tuloksellisesti ja kustannustehokkaasti. Arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon se, että viraston on suoritettava sille annetut tehtävät, komissio esittää tarvittaessa ajanjakson 2018-2020 osalta virastolle 3 artiklassa tarkoitettujen tehtävien toteuttamiseen myönnettyjen monivuotisten rahoituspuitteiden asianmukaista mukauttamista enintään 8 prosentilla. Mahdollinen mukautus tehdään monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa, ja se ei vaikuta vuotuisiin talousarviomenettelyihin eikä monivuotisen rahoituskehyksen tulevaan tarkistamiseen.
3. Tämän kertomuksen on sisällettävä tietoja alusten sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttamaa meren pilaantumista koskevan viraston torjuntavalmiuden sosioekonomisista, ekologisista ja taloudellisista vaikutuksista, jos tällaisia tietoja on saatavilla.
4. Tämän kertomuksen perusteella komissio voi myös ehdottaa tarvittaessa muutoksia tähän asetukseen, jotta voidaan ottaa huomioon erityisesti tieteellinen edistys alusten sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjunnan alalla, myös vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen osalta, ja jotta voidaan ottaa huomioon sellaisiin sopimuksiin tehdyt asian kannalta merkitykselliset muutokset, joilla on perustettu alueellisia järjestöjä, joiden toiminnan viraston pilaantumisentorjuntatoimet kattavat ja joihin unioni on liittynyt.
8 artikla
Voimaantulo ja soveltamispäivä
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivää, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen 31 päivään joulukuuta 2020.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 23 päivänä heinäkuuta 2014.