NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 532/2014
ze dne 13. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 ze dne 11. března 2014 o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (1), a zejména na čl. 32 odst. 8 a 9, čl. 34 odst. 7 a 8 a čl. 55 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 223/2014 umožňuje Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, které doplňují prvky, jež nejsou podstatné, pokud jde o Fond evropské pomoci nejchudším osobám (dále jen „FEPNO“).
(2)
Nařízení (EU) č. 223/2014 požaduje, aby řídicí orgán zřídil systém pro zaznamenávání a uchovávání počítačových údajů o každé operaci, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně údajů o jednotlivých účastnících s ohledem na operační programy pro sociální začlenění nejchudších osob (OP II). Je proto nezbytné stanovit seznam údajů, které mají být v uvedeném systému zaznamenávány a uchovávány.
(3)
Některé údaje jsou relevantní pouze pro určité druhy operací nebo pro jeden druh operačního programu; použitelnost požadavků na údaje je proto třeba upřesnit. Nařízení (EU) č. 223/2014 stanoví zvláštní požadavky na zaznamenávání a uchovávání údajů o jednotlivých účastnících operací podporovaných z OP II, které je třeba vzít v úvahu.
(4)
Seznam údajů by měl zohlednit požadavky na podávání zpráv stanovené v nařízení (EU) č. 223/2014, aby bylo zajištěno, že pro každou operaci existují údaje nezbytné pro finanční řízení a monitorování, včetně údajů nutných k vypracování žádostí o platby, účetních závěrek a zpráv o provádění operace, a to v podobě, ve které je lze snadno agregovat a sesouhlasit. Tento seznam by měl zohlednit fakt, že některé základní údaje o operacích v počítačové podobě jsou nezbytné pro účinné finanční řízení operací a splnění požadavku na zveřejňování základních informací o operacích. Pro účinné plánování a provádění ověřování a auditů jsou nutné některé další údaje.
(5)
Seznam údajů, které mají být zaznamenávány a uchovávány, by neměl předjímat technické vlastnosti ani strukturu počítačových systémů vytvořených řídicími orgány, ani předurčovat formát zaznamenaných a uchovávaných údajů, nejsou-li v tomto nařízení výslovně uvedeny. Seznam by rovněž neměl předjímat způsob, jakým se údaje do systému zadávají nebo se v něm generují; v některých případech mohou údaje obsažené v seznamu vyžadovat zadání vícero hodnot. Je však nezbytné stanovit některá pravidla ohledně povahy těchto údajů, aby bylo zajištěno, že řídicí orgán je schopen splnit své povinnosti, pokud jde o monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně případů, kdy to vyžaduje zpracování údajů o jednotlivých účastnících.
(6)
Aby mohla být prováděna kontrola a audit výdajů v rámci operačních programů, je nutné stanovit kritéria, kterými by se měla řídit auditní stopa, aby byla považována za adekvátní.
(7)
V souvislosti s auditní činností podle nařízení (EU) č. 223/2014 je nezbytné stanovit, že Komise i členské státy by měly zabránit jakémukoli neoprávněnému zveřejnění osobních údajů či přístupu k nim, a specifikovat účely, pro které Komise a členské státy mohou tyto údaje zpracovávat.
(8)
Za audit operací odpovídá auditní orgán. Aby byly rozsah a účinnost auditů adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(9)
Je nezbytné podrobně stanovit základ pro výběr vzorku operací, u nichž má být proveden audit, kterým by se měl auditní orgán řídit při vypracování či schvalování metody výběru vzorků, a dále stanovit jednotku vzorku, určitá technická kritéria, která mají být použita při výběru vzorku, a případně faktory, které mají být zohledněny při výběru doplňkových vzorků.
(10)
Auditní orgán by měl vypracovat výrok auditora zahrnující účetní závěrky podle nařízení (EU) č. 223/2014. Aby byly rozsah a obsah auditů účetních závěrek adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(11)
Aby byla zajištěna právní jistota a rovné zacházení se všemi členskými státy při uplatňování finančních oprav v souladu se zásadou proporcionality, je nezbytné stanovit kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, definovat základní druhy nedostatků a kritéria, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a stanovit kritéria pro uplatnění extrapolovaných nebo paušálních finančních oprav.
(12)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování opatření stanovených v tomto nařízení by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví následující ustanovení, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 223/2014:
a)
pravidla upřesňující informace týkající se údajů, jež je třeba v rámci monitorovacího systému zavedeného řídicím orgánem zaznamenat a uchovat v počítačové podobě;
b)
podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být vedeny, a o podklady, které mají být uchovávány na úrovni certifikačního orgánu, řídicího orgánu, zprostředkujících subjektů a příjemců;
c)
rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodiku pro výběr vzorku operací;
d)
podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise;
e)
podrobná pravidla týkající se kritérií pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, včetně základních typů těchto nedostatků, kritéria k určení výše finančních oprav, jež mají být použita, a kritéria pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav.
KAPITOLA II
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO SYSTÉMY ŘÍZENÍ A KONTROLY
Článek 2
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v počítačové podobě
(Čl. 32 odst. 8 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Informace o údajích, které je třeba zaznamenat a uchovat v počítačové podobě pro každou operaci v rámci systému pro monitorování zřízeného podle čl. 32 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 223/2014, jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení.
2. Údaje se zaznamenávají a uchovávají pro každou operaci, u operací podporovaných z OP II včetně údajů o jednotlivých účastnících členěných podle pohlaví, jsou-li tyto údaje dostupné, za účelem jejich agregace v případech, kdy je to nezbytné pro účely monitorování, hodnocení, finančního řízení, ověřování a auditu. Možná musí být také kumulativní agregace těchto údajů za celé programové období.
Článek 3
Podrobné minimální požadavky na auditní stopu
(Čl. 32 odst. 9 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být vedeny, a o podklady, které mají být uchovávány, jsou následující:
a)
auditní stopa umožňuje ověření uplatňování kritérií výběru stanovených v operačním programu pro potraviny a/nebo základní materiální pomoc (OP I) nebo monitorovacím výborem pro OP II;
b)
v souvislosti s granty podle čl. 25 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 223/2014 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými účetními záznamy a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
c)
v souvislosti s granty podle čl. 25 odst. 1 písm. b) a c) auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými údaji o výstupech či výsledcích a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, případně včetně dokladů o metodě stanovení standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
d)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 25 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 223/2014 auditní stopa podle potřeby dokládá a odůvodňuje metodu výpočtu a základ, na němž bylo rozhodnuto o paušálních sazbách, a způsobilé přímé náklady nebo náklady vykázané v rámci jiných vybraných kategorií, u kterých se uplatní paušální sazba;
e)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 26 odst. 2 písm. b), c) a e) a čl. 26 odst. 3 druhou částí nařízení (EU) č. 223/2014 auditní stopa umožňuje odůvodnění způsobilých přímých nákladů nebo nákladů vykázaných v rámci jiných vybraných kategorií nebo nákladů, na něž je uplatněna paušální sazba;
f)
auditní stopa umožňuje ověření platby příspěvku z veřejných zdrojů příjemci;
g)
u každé operace, je-li to na místě, auditní stopa obsahuje technické specifikace a plán financování, dokumenty týkající se schválení grantu, dokumenty související se zadáváním veřejných zakázek, zprávy od příjemce a zprávy o provedených ověřováních a auditech;
h)
auditní stopa obsahuje informace o řídicích kontrolách a o provedených auditech operací;
i)
auditní stopa umožňuje sesouhlasení údajů týkajících se ukazatelů výstupů operace s vykázanými údaji a výsledky a případně cíli programu.
U nákladů uvedených v písmenech c) a d) auditní stopa umožňuje ověřování metody výpočtu použité řídicím orgánem z hlediska souladu s čl. 25 odst. 3 nařízení (EU) č. 223/2014.
2. Řídicí orgán zajistí, aby existoval záznam o totožnosti a umístění subjektů uchovávajících všechny podklady, které jsou nutné k tomu, aby auditní stopa splňovala minimální požadavky uvedené v odstavci 1.
Článek 4
Používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise
(Čl. 34 odst. 8 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Komise přijme veškerá nezbytná opatření k tomu, aby zabránila jakémukoli neoprávněnému zveřejnění údajů shromážděných Komisí v průběhu auditů či přístupu k nim.
2. Údaje shromážděné v průběhu auditů používá Komise výlučně za účelem plnění svých povinností podle článku 36 nařízení (EU) č. 223/2014. Ke shromážděným údajům má přístup Evropský účetní dvůr i Evropský úřad pro boj proti podvodům.
3. Shromážděné údaje nesmí být bez výslovného souhlasu členského státu, který tyto údaje poskytl, zaslány jiným osobám v členských státech či v orgánech Unie než těm, jejichž náplň práce vyžaduje přístup k těmto údajům v souladu s příslušnými pravidly.
Článek 5
Audity operací
(Čl. 34 odst. 7 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Audity operací se provádějí za každé účetní období na vzorku operací vybraném metodou stanovenou či schválenou auditním orgánem v souladu s článkem 6 tohoto nařízení.
2. Audity operací se provádějí na základě podkladů, jež představují auditní stopu, a ověřuje se jimi legalita a správnost výdajů vykázaných Komisi, včetně těchto skutečností:
a)
operace byla vybrána v souladu s kritérii výběru pro operační program, operace nebyla fyzicky dokončená nebo plně provedená před tím, než příjemce podal žádost o financování v rámci operačního programu, operace byla provedena v souladu s rozhodnutím o schválení a splňovala v době auditu veškeré platné podmínky, pokud jde o funkčnost, použití a cíle, které mají být dosaženy;
b)
výdaje vykázané Komisi odpovídají účetním záznamům a požadované podklady dokládají adekvátní auditní stopu podle článku 3 tohoto nařízení;
c)
u výdajů vykázaných Komisi stanovených v souladu s čl. 25 odst. 1 písm. b) a c) byly splněny výstupy a výsledky, na jejichž základě se příjemci vyplácejí platby, údaje o účastnících, je-li to relevantní, či jiné záznamy týkající se výstupů a výsledků jsou v souladu s informacemi předloženými Komisi a požadované podklady představují adekvátní auditní stopu podle článku 3 tohoto nařízení.
Audity se dále ověří, zda byl příspěvek z veřejných zdrojů příjemci vyplacen v souladu s článkem 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 223/2014.
3. Součástí auditů operací je v příslušných případech ověření fyzického provádění operace na místě.
4. Audity operací se ověřuje přesnost a úplnost odpovídajících výdajů zachycených certifikačním orgánem v jeho účetním systému a soulad auditní stopy na všech úrovních.
5. Vyjde-li najevo, že zjištěné problémy jsou systémové povahy, a představují tudíž riziko pro jiné operace v rámci operačního programu, zajistí auditní orgán další kontrolu, včetně případných doplňkových auditů, za účelem stanovení rozsahu problémů a doporučí nezbytná nápravná opatření.
6. Pro účel podávání zpráv Komisi o ročním pokrytí se do částky auditovaných výdajů započítávají pouze výdaje spadající do rozsahu auditu provedeného podle odstavce 1. Pro tento účel se použije vzor kontrolní zprávy podle čl. 34 odst. 6 nařízení (EU) č, 223/2014.
Článek 6
Metodika výběru vzorku operací
(Čl. 34 odst. 7 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Auditní orgán stanoví metodu výběru vzorku v souladu s požadavky uvedenými v tomto článku a s přihlédnutím k mezinárodně uznávaným auditorským standardům INTOSAI, IFAC nebo IIA.
2. Kromě vysvětlení uvedených v auditní strategii vede auditní orgán záznamy o dokumentech a odborném úsudku, které použil ke stanovení metod výběru vzorku ve fázi plánování, výběru, testování a hodnocení, aby prokázal, že stanovená metoda je vhodná.
3. Vzorek je reprezentativní pro soubor, ze kterého je vybrán, a umožňuje auditnímu orgánu vypracovat platný výrok auditora v souladu s čl. 34 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 223/2014. Soubor zahrnuje výdaje operačního programu, které jsou uvedeny v žádostech o platbu předložených Komisi v souladu s článkem 41 nařízení (EU) č. 223/2014 za dané účetní období. Vzorek může být vybrán během účetního období nebo po jeho skončení.
4. Pro účely čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 223/2014 se metoda výběru vzorku považuje za statistickou, pokud zajišťuje:
i)
náhodný výběr položek vzorku;
ii)
uplatnění teorie pravděpodobnosti k vyhodnocení výsledků vzorku včetně měření a kontroly výběrového rizika a plánované a dosažené přesnosti.
5. Metoda výběru vzorku zajistí náhodný výběr každé jednotky vzorku ze souboru pomocí náhodných čísel generovaných pro každou jednotku souboru, na jejichž základě se vyberou jednotky, které se zařadí do vzorku, nebo systematický výběr pomocí náhodného počátku a následného uplatnění systematického pravidla pro výběr dalších položek.
6. Jednotku vzorku stanoví auditní orgán na základě odborného úsudku. Jednotkou vzorku může být operace, projekt v rámci operace nebo žádost příjemce o platbu. Údaje o stanoveném typu jednotky vzorku a o odborném úsudku použitém k tomuto účelu se uvedou do kontrolní zprávy.
7. Pokud jsou celkové výdaje spojené s jednotkou vzorku za účetní období záporné, vyřadí se ze souboru podle odstavce 3 a auditují se samostatně. Auditní orgán může rovněž vybrat vzorek tohoto samostatného souboru.
8. Platí-li podmínky přiměřené kontroly podle čl. 58 odst. 1 nařízení (EU) č. 223/2014, může auditní orgán vyloučit položky stanovené v uvedeném článku ze souboru, z něhož se vybírá vzorek. V případě, že dotčená operace již byla do vzorku zařazena, auditní orgán ji nahradí pomocí patřičného náhodného výběru.
9. Veškeré výdaje vykázané Komisi ve vzorku podléhají auditu.
Pokud vybrané jednotky vzorku zahrnují velký počet souvisejících žádostí o platbu či faktur, auditní orgán je může auditovat prostřednictvím dílčího výběrového souboru, přičemž související žádosti o platbu nebo faktury vybere pomocí stejných parametrů použitých pro vybírání jednotek hlavního vzorku.
V takovém případě se příslušné velikosti vzorku vypočtou pro každou jednotku vzorku, jež má být auditována, a v žádném případě nesmí být menší než 30 souvisejících žádostí o platbu nebo faktur pro každou jednotku vzorku.
10. Auditní orgán může soubor stratifikovat rozdělením do podsouborů, z nichž každý je skupinou jednotek vzorku s podobnými vlastnostmi, zejména pokud jde o riziko nebo očekávanou chybovost nebo pokud soubor zahrnuje operace sestávající z finančních příspěvků z operačního programu na položky vysoké hodnoty.
11. Pro stanovení technických parametrů výběru vzorku auditní orgán vyhodnotí spolehlivost systému s přihlédnutím k výsledkům auditů systémů jako vysokou, průměrnou nebo nízkou tak, aby kombinovaný stupeň jistoty získaný z auditů systémů a auditů operací byl vysoký. U systému vyhodnoceného jako vysoce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 60 %. U systému vyhodnoceného jako nízce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 90 %. Maximální úroveň významnosti je 2 % výdajů uvedených v odstavci 3.
12. Jsou-li zjištěny nesrovnalosti nebo riziko nesrovnalostí, auditní orgán rozhodne na základě odborného úsudku, zda je nutné provést audit doplňkového vzorku dalších operací nebo částí operací, které nebyly auditovány v náhodném vzorku, aby byly zohledněny konkrétní zjištěné rizikové faktory.
13. Auditní orgán výsledky auditů doplňkového vzorku analyzuje zvlášť a vypracuje na základě těchto výsledků závěry, které sdělí Komisi ve výroční kontrolní zprávě. Nesrovnalosti zjištěné v doplňkovém vzorku se nezahrnují do výpočtu předpokládané náhodné chyby v náhodném vzorku.
14. Na základě výsledků auditů operací za účelem vypracování výroku auditora a kontrolní zprávy uvedených v čl. 34 odst. 5 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 223/2014 vypočte auditní orgán celkovou chybovost, jež se rovná součtu promítnutých náhodných chyb a případně také systémových chyb a neopravených neobvyklých chyb, vydělenému souborem.
Článek 7
Audity účetních závěrek
(Čl. 34 odst. 7 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Audity účetních závěrek podle čl. 49 odst. 1 nařízení (EU) č. 223/2014 provádí auditní orgán za každé účetní období.
2. Audit účetních závěrek poskytuje přiměřenou jistotu, pokud jde o úplnost, přesnost a pravdivost částek vykázaných v účetních závěrkách.
3. Pro účel odstavců 1 a 2 auditní orgán přihlédne zejména k výsledkům auditů systémů provedených u certifikačního orgánu a k výsledkům auditů operací.
4. Součástí auditu systémů je ověření spolehlivosti účetního systému certifikačního orgánu a na základě vzorku ověření přesnosti výdajů částek odejmutých a částek získaných zpět zachycených v účetním systému certifikačního orgánu.
5. Aby mohl pro účely výroku auditora prohlásit, že účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz, ověří auditní orgán, že veškeré prvky, jež jsou vyžadovány podle článku 49 nařízení (EU) č. 223/2014, jsou v účetní závěrce řádně uvedeny a jsou v souladu s podkladovými účetními záznamy, které vedou všechny příslušné orgány nebo subjekty a příjemci během auditní činnosti prováděné auditním orgánem. Na základě účetních závěrek, které mu poskytne certifikační orgán, auditní orgán ověří, zda:
a)
celková výše způsobilých výdajů z veřejných zdrojů vykázaných v souladu s čl. 49 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 223/2014 souhlasí s výdaji a příslušným příspěvkem z veřejných zdrojů uvedenými v žádostech o platbu předložených Komisi za příslušné účetní období, a jsou-li nesrovnalosti, zda jsou v účetní závěrce uvedena adekvátní vysvětlení pro nesouhlasící částky;
b)
částky odňaté a získané zpět v průběhu účetního období, částky, které mají být získány zpět na konci účetního období, a částky, které zpět získat nelze, uvedené v účetní závěrce odpovídají částkám zaneseným v účetních systémech certifikačního orgánu a vycházejí z rozhodnutí odpovědného řídicího nebo certifikačního orgánu;
c)
byly v příslušných případech z účetní závěrky v souladu s čl. 49 odst. 2 nařízení (EU) č. 223/2014 výdaje vyňaty a zda byly v účetní závěrce pro dané účetní období uplatněny všechny nutné opravy.
Ověřování podle písmen b) a c) lze provádět na základě vzorku.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO FINANČNÍ ŘÍZENÍ A FINANČNÍ OPRAVY
Článek 8
Kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly
(Čl. 55 odst. 4 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Komise posuzuje účinné fungování systémů řízení a kontroly na základě výsledků všech dostupných auditů systémů včetně zkoušek kontrol a auditů operací.
Toto posouzení se týká prostředí vnitřní kontroly programu, řídicích a kontrolních činností řídicích a certifikačních orgánů, monitorování ze strany řídicího a certifikačního orgánu a kontrolních činností auditního orgánu a je podloženo ověřením souladu s klíčovými požadavky uvedenými v tabulce 1 přílohy II.
Splnění těchto klíčových požadavků se posuzuje na základě kategorií uvedených v tabulce 2 přílohy II.
2. Hlavními druhy závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly jsou případy, kdy je kterýkoli z klíčových požadavků uvedených v bodech 2, 4, 5, 13, 15, 16 a 18 v tabulce 1 přílohy II, nebo kdy jsou dva nebo více ostatních klíčových požadavků uvedených v tabulce 1 přílohy II posouzeny jako spadající do kategorie 3 nebo 4 uvedené v tabulce 2 přílohy II.
Článek 9
Kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav a kritéria pro stanovení výše finanční opravy
(Čl. 55 odst. 4 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Finanční opravy se uplatní na celý operační program nebo jeho část, pokud Komise zjistí jeden nebo více závažných nedostatků ve fungování systému řízení a kontroly.
Bez ohledu na první pododstavec se na celý operační program nebo jeho část uplatní extrapolované finanční opravy, pokud Komise zjistí systémové nesrovnalosti v reprezentativním vzorku operací, který umožňuje přesnější kvantifikaci rizika pro rozpočet Unie. V tomto případě se za účelem stanovení finanční opravy výsledky posouzení reprezentativního vzorku extrapolují na zbytek souboru, z nějž byl vzorek vybrán.
2. Výše paušální opravy se stanoví s přihlédnutím k následujícím hlediskům:
a)
relativní významnost závažného nedostatku nebo závažných nedostatků v kontextu systému řízení a kontroly jako celku;
b)
četnost a rozsah závažného nedostatku nebo závažných nedostatků;
c)
míra rizika újmy pro rozpočet Unie.
3. S přihlédnutím k těmto hlediskům se výše finanční opravy stanoví následovně:
a)
je-li závažný nedostatek nebo jsou-li závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik zásadní, časté nebo rozšířené, že představují naprosté selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost všech dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 100 %;
b)
je-li závažný nedostatek nebo jsou-li závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik časté nebo rozšířené, že představují krajně závažné selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost velmi vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 25 %;
c)
je-li závažný nedostatek nebo jsou-li závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněny tím, že systém není plně funkční nebo funguje natolik chabě nebo natolik zřídka, že tím ohrožena legalita a správnost vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 10 %;
d)
je-li závažný nedostatek nebo jsou-li závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněny tím, že systém nefunguje důsledně, takže je tím ohrožena legalita a správnost významného podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 5 %.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 3 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
5. Pokud proto, že odpovědné orgány v jenom účetním období nepřijaly v návaznosti na uplatnění finanční opravy příslušná nápravná opatření, je stejný závažný nedostatek zjištěn i v následujícím účetním období, sazba opravy může být z důvodu trvání závažného nedostatku nebo závažných nedostatků zvýšena na výši, jež nepřesahuje výši nejbližší vyšší kategorie.
Článek 10
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 3 se použije ode dne 1. prosince 2014, pokud jde o informace o zaznamenávaných a uchovávaných údajích uvedených v příloze I.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. března 2014.
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 532/2014,
annettu 13 päivänä maaliskuuta 2014,
vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 223/2014 täydentämisestä
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta 11 päivänä maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 223/2014 ja erityisesti sen 32 artiklan 8 kohdan, 32 artiklan 9 kohdan, 34 artiklan 7 ja 8 kohdan sekä 55 artiklan 4 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksella (EU) N:o 223/2014 (1) annetaan komissiolle mahdollisuus hyväksyä delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään asetuksen muita kuin keskeisiä osia vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston osalta.
(2)
Asetuksessa (EU) N:o 223/2014 edellytetään, että hallintoviranomainen ottaa käyttöön tietokoneistetun tietojärjestelmän, jolla tallennetaan ja säilytetään seurantaa, arviointia, varainhoitoa, varmennuksia ja tarkastuksia varten tarvittavat tiedot kustakin toimesta, mukaan lukien tiedot toimien yksittäisistä osallistujista, siltä osin kuin on kyse sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskevista vähävaraisimpien toimenpideohjelmista (toimenpideohjelma II). Tämän vuoksi on tarpeen laatia luettelo kyseiseen järjestelmään tallennettavista ja siinä säilytettävistä tiedoista.
(3)
Tietyillä tiedoilla on merkitystä tietyntyyppisten toimien tai vain yhdentyyppisen toimenpideohjelman kannalta; sen vuoksi olisi täsmennettävä tietovaatimusten sovellettavuus. Asetuksessa (EU) N:o 223/2014 asetetaan erityisvaatimuksia yksittäisiä osallistujia koskevien tietojen tallentamisesta ja säilyttämisestä toimenpideohjelmasta II tuetuissa toimissa, ja nämä erityisvaatimukset on otettava huomioon.
(4)
Tietoluettelossa olisi otettava huomioon asetuksessa (EU) N:o 223/2014 vahvistetut raportointivaatimukset, jotta voidaan varmistaa, että jokaisesta toimesta on saatavilla varainhoidossa ja seurannassa tarvittavat tiedot, mukaan lukien tiedot, jotka tarvitaan maksatushakemusten, tilitysten ja täytäntöönpanokertomusten laatimista varten sellaisessa muodossa, jossa tiedot on helppo yhdistää ja yhtenäistää. Luettelossa olisi otettava huomioon se, että tietyt tietokoneistetussa muodossa olevat toimia koskevat perustiedot ovat välttämättömiä toimien tehokkaan varainhoidon varmistamiseksi ja toimia koskevien perustietojen julkaisemista koskevan vaatimuksen täyttämiseksi. Tietyt muut tiedot ovat välttämättömiä varmennusten ja tarkastustyön tehokkaan suunnittelun ja toteutuksen kannalta.
(5)
Tallennettavista ja säilytettävistä tiedoista laadittava luettelo ei saisi vaikuttaa hallintoviranomaisten käyttöön ottamien tietokonejärjestelmien teknisiin ominaisuuksiin tai niiden rakenteeseen eikä määrätä ennalta tallennettavien ja säilytettävien tietojen formaattia, jollei tässä asetuksessa nimenomaisesti niin säädetä. Se ei myöskään saisi vaikuttaa tapaan, jolla tiedot syötetään järjestelmään tai jolla ne tuotetaan järjestelmässä; joissakin tapauksissa luettelossa olevat tiedot voivat edellyttää useampien arvojen syöttämistä järjestelmään. On kuitenkin tarpeen vahvistaa tietyt säännöt kyseisten tietojen luonteesta, jotta voidaan varmistaa, että hallintoviranomainen voi hoitaa seurantaan, arviointiin, varainhoitoon, varmennuksiin ja tarkastuksiin liittyvät vastuualueensa, myös silloin, kun tämä edellyttää yksittäisiä osallistujia koskevien tietojen käsittelyä.
(6)
Sen varmistamiseksi, että toimenpideohjelmien menoja voidaan valvoa ja tarkastaa, on tarpeen vahvistaa perusteet, jotka jäljitysketjun olisi täytettävä, jotta se voidaan katsoa asianmukaiseksi.
(7)
Asetuksen (EU) N:o 223/2014 nojalla tehtävän tarkastustyön osalta on tarpeen säätää, että komission ja jäsenvaltioiden olisi estettävä henkilötietojen luvaton luovuttaminen tai käyttö, ja täsmentää tarkoitukset, joita varten komissio ja jäsenvaltiot voivat käsitellä tällaisia tietoja.
(8)
Tarkastusviranomainen vastaa toimien tarkastuksista. Jotta voidaan varmistaa, että tällaiset tarkastukset ovat riittävän laajoja ja tehokkaita ja että ne toteutetaan samojen vaatimusten mukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, on tarpeen vahvistaa edellytykset, jotka tarkastusten olisi täytettävä.
(9)
On tarpeen määrittää yksityiskohtaisesti tarkastettavien toimien otannan perusta, joka tarkastusviranomaisen olisi otettava huomioon laatiessaan tai hyväksyessään otantamenetelmän, mukaan lukien otantayksikön määritys, tietyt otoksessa käytettävät tekniset perusteet ja tarvittaessa tekijät, jotka on otettava huomioon poimittaessa lisäotoksia.
(10)
Tarkastusviranomaisen olisi laadittava tarkastuskertomus, joka kattaa asetuksessa (EU) N:o 223/2014 tarkoitetut tilitykset. Jotta voidaan varmistaa, että tilityksiä koskevat tarkastukset ovat riittävän laajoja ja tehokkaita ja että ne toteutetaan samojen vaatimusten mukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, on tarpeen vahvistaa edellytykset, jotka tarkastusten olisi täytettävä.
(11)
Oikeusvarmuuden ja kaikkien jäsenvaltioiden yhdenvertaisen kohtelun turvaamiseksi suhteellisuusperiaatteen mukaisesti rahoitusoikaisujen tekemisessä on tarpeen vahvistaa hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkaassa toiminnassa olevien vakavien puutteiden määritysperusteet, määritellä tällaisten puutteiden pääasialliset tyypit sekä vahvistaa sovellettavan rahoitusoikaisun tason määritysperusteet ja ekstrapoloitujen tai kiinteiden määrien perusteella tehtävien rahoitusoikaisujen soveltamisperusteet.
(12)
Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden pikaisen soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde
Tässä asetuksessa vahvistetaan seuraavat asetusta (EU) N:o 223/2014 täydentävät säännökset:
a)
säännöt, joissa täsmennetään tiedot, jotka koskevat hallintoviranomaisen perustamaan järjestelmään tietokoneistetussa muodossa tallennettavia ja siinä säilytettäviä tietoja;
b)
jäljitysketjuun liittyviä järjestelyjä koskevat yksityiskohtaiset vähimmäisvaatimukset kirjanpitoaineiston ja todentavien asiakirjojen säilyttämisestä todentamisviranomaisen, hallintoviranomaisen, välittävien elinten ja tuensaajien tasolla;
c)
toimien tarkastusten sekä tilitysten tarkastusten laajuus ja sisältö sekä menetelmät, joita käytetään otoksen poimimiseksi toimista;
d)
komission virkamiesten tai komission valtuuttamien edustajien tekemien tarkastusten aikana kerättyjen tietojen käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt;
e)
yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkaan toiminnan vakavien puutteiden määrittämisperusteita, mukaan lukien tällaisten puutteiden pääasialliset tyypit, sovellettavan rahoitusoikaisun tason määrittämisperusteita sekä kiinteiden määrien tai ekstrapoloitujen rahoitusoikaisujen soveltamisperusteita.
II LUKU
HALLINTO- JA VALVONTAJÄRJESTELMIÄ KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET
2 artikla
Tietokoneistetusti tallennettavat ja säilytettävät tiedot
(Asetuksen (EU) N:o 223/2014 32 artiklan 8 kohta)
1. Asetuksen (EU) N:o 223/2014 32 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti perustettuun seurantajärjestelmään kustakin toimesta tietokoneistetusti tallennettavia ja säilytettäviä tietoja koskevat tiedot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I.
2. Tiedot on kirjattava ja tallennettava kustakin toimesta, mukaan lukien toimenpideohjelma II:sta tuettujen toimien tapauksessa tiedot yksittäisistä osallistujista, eriteltynä mahdollisuuksien mukaan sukupuolen perusteella, jotta ne voidaan koota yhteen, jos se on tarpeen seurantaa, arviointia, varainhoitoa, varmennuksia ja tarkastamista varten. Tietoja on myös voitava yhdistää kumulatiivisesti koko ohjelmakauden ajalta.
3 artikla
Jäljitysketjua koskevat yksityiskohtaiset vähimmäisvaatimukset
(Asetuksen (EU) N:o 223/2014 32 artiklan 9 kohta)
1. Jäljitysketjua koskevat yksityiskohtaiset vähimmäisvaatimukset kirjanpitoaineiston ja todentavien asiakirjojen säilyttämisestä ovat seuraavat:
a)
jäljitysketjun avulla on voitava todentaa, että elintarvikkeina ja/tai perushyödykkeinä annettavan avun toimenpideohjelmassa (toimenpideohjelma I) asetettuja tai seurantakomitean toimintaohjelmalle II asettamia valintaperusteita on sovellettu;
b)
jäljitysketjun avulla on voitava täsmäyttää asetuksen (EU) N:o 223/2014 25 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisten avustusten osalta komissiolle todennetut kokonaismäärät sekä todentamisviranomaisen, hallintoviranomaisen, välittävien elinten ja tuensaajien hallussa olevat yksityiskohtainen kirjanpitoaineisto ja todentavat asiakirjat toimenpideohjelmasta osarahoitettujen toimien osalta;
c)
jäljitysketjun avulla on voitava täsmäyttää 25 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaisten avustusten osalta komissiolle todennetut kokonaismäärät sekä todentamisviranomaisen, hallintoviranomaisen, välittävien elinten ja tuensaajien hallussa olevat tuotoksia ja tuloksia koskevat yksityiskohtaiset tiedot ja todentavat asiakirjat, mukaan lukien tarvittaessa vakioyksikkökustannusten ja kiinteiden määrien vahvistamismenetelmää koskevat asiakirjat, toimenpideohjelmasta osarahoitettujen toimien osalta;
d)
jäljitysketjun avulla on voitava osoittaa ja perustella asetuksen (EU) N:o 223/2014 25 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti määriteltyjen kustannusten osalta laskentamenetelmän ja kiinteiden osuuksien määritysperusteen käyttö sekä tukikelpoiset välittömät kustannukset tai muiden valittujen luokkien osalta ilmoitetut kustannukset, joihin sovelletaan kiinteää prosenttiosuutta;
e)
jäljitysketjun avulla on voitava osoittaa asetuksen (EU) N:o 223/2014 26 artiklan 2 kohdan b, c ja e alakohdan ja 26 artiklan 3 kohdan toisen osan mukaisesti määriteltyjen kustannusten osalta tukikelpoiset välittömät kustannukset tai muiden valittujen luokkien osalta ilmoitetut kustannukset, joihin sovelletaan kiinteää prosenttiosuutta;
f)
jäljitysketjun avulla on voitava varmentaa, että tuensaajalle on maksettu julkinen rahoitusosuus;
g)
jäljitysketjun on sisällettävä jokaisen toimen osalta tapauksen mukaan tekniset eritelmät ja rahoitussuunnitelma, avustuksen hyväksymistä koskevat asiakirjat, julkisiin hankintamenettelyihin liittyvät asiakirjat, tuensaajan antamat raportit sekä tehtyjä todentamisia ja tarkastuksia koskevat kertomukset;
h)
jäljitysketjussa on oltava tiedot toimea koskevista hallinnollisista todentamisista ja tarkastuksista;
i)
jäljitysketjun avulla on voitava täsmäyttää toimea koskeviin tuotosindikaattoreihin liittyvät tiedot ohjelmaa koskevien tavoitteiden ja siitä raportoitujen tietojen ja tulosten kanssa;
Edellä c ja d alakohdassa tarkoitettujen kustannusten osalta jäljitysketjun on mahdollistettava sen todentaminen, että hallintoviranomaisen käyttämä laskentamenetelmä on asetuksen (EU) N:o 223/2014 25 artiklan 3 kohdan mukainen.
2. Hallintoviranomaisen on varmistettava, että saatavilla on tietoja kaikkia niitä todentavia asiakirjoja hallussaan pitävistä elimistä ja niiden sijainnista, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että jäljitysketju on riittävä ja täyttää kaikki 1 kohdassa säädetyt vähimmäisvaatimukset.
4 artikla
Komission virkamiesten tai komission valtuuttamien edustajien tekemien tarkastusten aikana kerättyjen tietojen käyttö
(Asetuksen (EU) N:o 223/2014 34 artiklan 8 kohta)
1. Komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla estetään komission tarkastusten aikana keräämien tietojen luvaton luovuttaminen tai käyttö.
2. Komissio käyttää tarkastustensa aikana kerättyjä tietoja ainoastaan asetuksen (EU) N:o 223/2014 36 artiklan mukaisten tehtäviensä hoitamiseen. Euroopan tilintarkastustuomioistuimella ja Euroopan petostentorjuntavirastolla on oikeus saada kerätyt tiedot käyttöönsä.
3. Kerättyjä tietoja ei saa ilman tiedot toimittavan jäsenvaltion nimenomaista suostumusta lähettää muille kuin sellaisille henkilöille jäsenvaltioissa tai unionin toimielimissä, joiden työtehtävät edellyttävät näiden tietojen saamista käyttöön sovellettavien sääntöjen mukaisesti.
5 artikla
Toimien tarkastukset
(Asetuksen (EU) N:o 223/2014 34 artiklan 7 kohta)
1. Toimien tarkastukset on tehtävä kunkin tilivuoden osalta valitsemalla toimista otos tarkastusviranomaisen tämän asetuksen 6 artiklan mukaisesti laatimalla tai hyväksymällä menetelmällä.
2. Toimien tarkastukset on tehtävä jäljitysketjun muodostavien todentavien asiakirjojen perusteella, ja niissä on todennettava komissiolle ilmoitettujen menojen laillisuus ja asianmukaisuus, mukaan lukien seuraavat näkökohdat:
a)
toimi valittiin toimenpideohjelman valintaperusteiden mukaisesti, toimea ei ollut saatettu fyysisesti päätökseen tai toteutettu kokonaisuudessaan ennen kuin tuensaaja jätti toimenpideohjelmaan liittyvän rahoitushakemuksen, toimi on pantu täytäntöön hyväksyntäpäätöksen mukaisesti ja se täytti kaikki edellytykset, jotka koskevat sen toimintaa, käyttöä ja saavutettavia tavoitteita;
b)
komissiolle ilmoitetut menot vastaavat kirjanpitoaineistoa ja vaaditut todentavat asiakirjat osoittavat, että jäljitysketju on riittävä tämän asetuksen 3 artiklassa säädetyllä tavalla;
c)
komissiolle ilmoitettujen ja 25 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti määritettyjen menojen osalta tuensaajalle suoritettavien maksujen perustana olevat tuotokset ja tulokset on saavutettu, tapauksen mukaan osallistujia koskevat tiedot tai muut tuotoksiin ja tuloksiin liittyvät tiedot ovat komissiolle toimitettujen tietojen mukaisia ja vaaditut todentavat asiakirjat osoittavat, että jäljitysketju on riittävä tämän asetuksen 3 artiklassa säädetyllä tavalla.
Tarkastuksissa on myös varmistettava, että julkinen rahoitusosuus on maksettu tuensaajalle asetuksen (EU) N:o 223/2014 42 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
3. Toimien tarkastusten on sisällettävä soveltuvin osin toimen fyysistä toteuttamista koskevia paikan päällä tehtäviä varmennuksia.
4. Toimien tarkastuksissa on varmistettava todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmäänsä kirjaamien vastaavien menojen paikkansapitävyys ja kattavuus ja jäljitysketjun täsmäyttäminen kaikilla tasoilla.
5. Jos havaitut ongelmat liittyvät itse järjestelmään ja aiheuttavat sen vuoksi muita toimenpideohjelmaan sisältyviä toimia koskevan riskin, tarkastusviranomaisen on varmistettava, että tällaisten ongelmien laajuuden määrittämiseksi suoritetaan lisätutkimuksia, mukaan lukien tarvittaessa ylimääräiset tarkastukset, ja suositeltava tarvittavia korjaavia toimia.
6. Ainoastaan menot, jotka kuuluvat 1 kohdan nojalla tehdyn tarkastuksen soveltamisalaan, lasketaan mukaan tarkastettujen menojen määrään komissiolle vuotuisesta kattavuudesta annettavissa raporteissa. Näihin tarkoituksiin on käytettävä asetuksen (EU) N:o 223/2014 34 artiklan 6 kohdan perusteella laadittua tarkastuskertomuksen mallia.
6 artikla
Toimien otoksen valintamenetelmä
(Asetuksen (EU) N:o 223/2014 34 artiklan 7 kohta)
1. Tarkastusviranomaisen on vahvistettava menetelmä otoksen valintaa varten, jäljempänä ’otantamenetelmä’, tässä artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti ottaen huomioon kansainvälisesti hyväksytyt INTOSAI-, IFAC- ja IIA-tilintarkastusstandardit.
2. Tilintarkastusstrategiassa esitettyjen selvitysten lisäksi tarkastusviranomaisen on pidettävä kirjaa otantamenetelmien laatimisessa käytetystä asiakirja-aineistosta ja ammatillisesta harkinnasta suunnittelu-, valinta-, testaus- ja arviointivaiheessa, jotta voidaan osoittaa, että laadittu menetelmä on sopiva.
3. Otoksen on oltava edustava sen perusjoukon kannalta, josta se valitaan, jotta tarkastusviranomainen voi laatia pätevän tarkastuslausunnon asetuksen (EU) N:o 223/2014 34 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti. Perusjoukon on koostuttava sellaisista toimenpideohjelman menoista, jotka sisältyvät komissiolle asetuksen (EU) N:o 223/2014 41 artiklan mukaisesti tietyltä tilivuodelta toimitettuihin maksatushakemuksiin. Otos voidaan valita tilivuoden aikana tai sen jälkeen.
4. Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 223/2014 34 artiklan 1 kohtaa otantamenetelmä on tilastollinen, kun sillä voidaan varmistaa
i)
otoksen erien satunnainen valinta;
ii)
todennäköisyysteorian käyttäminen otoksen tulosten arvioimisessa, mukaan lukien otantariskin sekä suunnitellun ja saavutetun tarkkuuden mittaus ja valvonta.
5. Otantamenetelmällä on varmistettava, että jokainen perusjoukon otantayksikkö valitaan satunnaisesti käyttämällä satunnaislukuja, jotka on tuotettu kullekin perusjoukkoyksikölle otoksen muodostavien yksiköiden valintaa varten, tai systemaattisella valinnalla, jossa käytetään satunnaista aloituskohtaa, jonka jälkeen lisäkohdat valitaan soveltamalla systemaattista sääntöä.
6. Tarkastusviranomainen määrittää otantayksikön ammatillisen harkinnan perusteella. Otantayksikkö voi olla toimi, toimeen sisältyvä hanke tai tuensaajan esittämä maksatushakemus. Määritetyn otantayksikön tyyppiä ja tähän tarkoitukseen käytettyä ammatillista harkintaa koskevat tiedot on sisällytettävä tarkastuskertomukseen.
7. Jos otantayksikköön liittyvien kokonaismenojen määrä tilivuoden aikana on negatiivinen, se on jätettävä edellä 3 kohdassa tarkoitetun perusjoukon ulkopuolelle ja tarkastettava erikseen. Tarkastusviranomainen voi myös poimia otoksen tästä erillisestä perusjoukosta.
8. Jos sovelletaan asetuksen (EU) N:o 223/2014 58 artiklan 1 kohdassa säädetyn oikeasuhteisen valvonnan edellytyksiä, tarkastusviranomainen voi sulkea pois kyseisessä artiklassa tarkoitetut erät otannan kohteena olevasta perusjoukosta. Jos kyseisen toimi on jo valittu otokseen, tarkastusviranomaisen on korvattava se käyttäen asianmukaista satunnaisotantaa.
9. Kaikki komissiolle ilmoitetut menot, jotka sisältyvät otokseen, on tarkastettava.
Jos valitut otantayksiköt sisältävät lukuisia maksatushakemuksia tai laskuja, tarkastusviranomainen voi tarkastaa ne aliotannalla valitsemalla otantayksiköihin liittyvät maksatushakemukset tai laskut käyttäen samoja otantaparametrejä kuin pääotoksen otantayksikköjen valinnassa.
Tällöin kullekin tarkastettavalle otantayksikölle on laskettava asianmukaiset otoskoot, joiden on aina oltava vähintään 30 maksatushakemusta tai laskua kutakin otantayksikköä kohden.
10. Tarkastusviranomainen voi osittaa perusjoukon jakamalla perusjoukon alaryhmiksi, joista kukin koostuu erityisesti riskin tai odotetun virhetason osalta ominaisuuksiltaan samankaltaisista otantayksiköistä tai kun perusjoukko sisältää toimia, jotka koskevat rahoitusosuuksien maksamista toimenpideohjelmasta arvokkaisiin eriin.
11. Tarkastusviranomaisen on arvioitava järjestelmän luotettavuus korkeaksi, keskimääräiseksi tai heikoksi ottaen huomioon järjestelmätarkastusten tulokset määrittäessään otannan teknisiä parametrejä, jotta järjestelmätarkastusten ja toimien tarkastusten yhdessä antama varmuustaso olisi korkea. Kun järjestelmän luotettavuus on arvioitu korkeaksi, toimien otannassa käytettävän luotettavuustason on oltava vähintään 60 prosenttia. Kun järjestelmän luotettavuus on arvioitu matalaksi, toimien otannassa käytettävän luotettavuustason on oltava vähintään 90 prosenttia. Korkein mahdollinen olennaisuusraja on 2 prosenttia 3 kohdassa tarkoitetuista menoista.
12. Jos on havaittu sääntöjenvastaisuuksia tai sääntöjenvastaisuuksien riski, tarkastusviranomaisen on päätettävä ammatillisen harkinnan perusteella, onko tarpeen tarkastaa sellaisten lisätoimien tai toimien osien täydentävä otos, joita ei tarkastettu satunnaisotoksessa, havaittujen erityisten riskitekijöiden ottamiseksi huomioon.
13. Tarkastusviranomaisen on arvioitava täydentävän otoksen tarkastusten tulokset erikseen, tehtävä päätelmiä tulosten perusteella ja ilmoitettava päätelmänsä komissiolle vuotuisessa tarkastuskertomuksessa. Täydentävässä satunnaisotoksessa havaittuja sääntöjenvastaisuuksia ei oteta huomioon satunnaisotoksen arvioidun satunnaisvirheen laskennassa.
14. Tarkastusviranomaisen on laskettava tarkastuslausunnolle ja asetuksen (EU) N:o 223/2014 34 artiklan 5 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetulle tarkastuskertomukselle toimien tarkastusten tulosten perusteella kokonaisvirhetaso, jonka on oltava arvioitujen satunnaisvirheiden, systeemisten virheiden ja oikaisemattomien epäsäännöllisten virheiden yhteismäärä jaettuna perusjoukolla.
7 artikla
Tilien tarkastukset
(Asetuksen (EU) N:o 223/2014 34 artiklan 7 kohta)
1. Tarkastusviranomaisen on suoritettava asetuksen (EU) N:o 223/2014 49 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tilien tarkastukset kunkin tilivuoden osalta.
2. Tilien tarkastuksista on saatava kohtuullinen varmuus tilityksessä ilmoitettujen määrien kattavuudesta, paikkansapitävyydestä ja totuudenmukaisuudesta.
3. Sovellettaessa 1 ja 2 kohtaa tarkastusviranomaisen on erityisesti otettava huomioon todentamisviranomaiseen kohdistuvien järjestelmätarkastusten ja toimien tarkastusten tulokset.
4. Järjestelmätarkastukseen kuuluu todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmän luotettavuuden ja todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmään kirjattujen menojen sekä palautettujen ja takaisinperittyjen määrien paikkansapitävyyden tarkastaminen otantamenetelmän avulla.
5. Jotta voidaan tarkastuslausuntoa varten todeta, että tilitys antaa oikean ja oikeudenmukaisen kuvan, tarkastusviranomaisen on varmistettava, että kaikki asetuksen (EU) N:o 223/2014 49 artiklassa edellytettävät seikat on viety oikein tileihin ja että ne vastaavat todentavaa kirjanpitoaineistoa, jota kaikki asianomaiset viranomaiset tai elimet ja tuensaajat säilyttävät tarkastusviranomaisen suorittaman tarkastustyön aikana. Tarkastusviranomaisen on erityisesti varmistettava todentamisviranomaisen sille toimittaman tilityksen osalta, että
a)
asetuksen (EU) N:o 223/2014 49 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti ilmoitettu tukikelpoisten julkisten menojen kokonaismäärä on yhdenmukainen komissiolle kyseiseltä tilivuodelta toimitettuihin maksatushakemuksiin sisältyvien menojen ja niitä vastaavan julkisen rahoitusosuuden kanssa, ja jos havaitaan poikkeamia, tilityksessä on annettu täsmäytyksistä riittävät selvitykset;
b)
tilivuoden aikana peruutetut ja takaisin perityt määrät, tilivuoden lopun tilanteen mukaisesti takaisin perittävät määrät sekä tilityksessä esitetyt määrät, joita ei saada perityiksi takaisin, vastaavat todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmiin vietyjä määriä ja perustuvat asiasta vastaavan hallintoviranomaisen tai todentamisviranomaisen päätöksiin;
c)
menoja on jätetty asetuksen (EU) N:o 223/2014 49 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarvittaessa pois tilityksestä, ja kaikki vaaditut oikaisut on otettu huomioon kyseisen tilivuoden tilityksessä;
Edellä b ja c alakohdassa tarkoitetut tarkastukset voidaan tehdä otantamenetelmän avulla.
III LUKU
RAHOITUSHALLINTOA JA -OIKAISUJA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET
8 artikla
Hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkaan toiminnan vakavien puutteiden määritysperusteet
(Asetuksen (EU) N:o 223/2014 55 artiklan 4 kohta)
1. Komissio perustaa hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkaasta toiminnasta tekemänsä arvioinnin kaikkien saatavilla olevien järjestelmätarkastusten, mukaan lukien vastaavuustestit, ja toimien tarkastusten tuloksiin.
Arvioinnin on katettava ohjelman sisäinen valvontaympäristö, hallinto- ja todentamisviranomaisten harjoittama hallinto- ja valvontatoiminta, hallinto- ja todentamisviranomaisen harjoittama seuranta ja tarkastusviranomaisen harjoittama valvontatoiminta, ja sen on perustuttava sen todentamiseen, että liitteessä II olevassa taulukossa 1 vahvistettuja keskeisiä vaatimuksia noudatetaan.
Näiden keskeisten vaatimusten täyttymistä on arvioitava liitteessä II olevassa taulukossa 2 vahvistettujen luokkien perusteella.
2. Hallinto- ja valvontajärjestelmän tehokkaan toiminnan vakavien puutteiden pääasiallisia tyyppejä ovat tapaukset, joissa minkä tahansa liitteessä II olevan taulukon 1 kohtien 2, 4, 5, 13, 15, 16 ja 18 mukaisen keskeisen vaatimuksen tai kahden tai useamman muun liitteessä II olevan taulukon 1 mukaisen keskeisen vaatimuksen arvioidaan kuuluvan liitteessä II olevassa taulukossa 2 vahvistettuihin luokkiin 3 tai 4.
9 artikla
Kiinteämääräisten tai ekstrapoloitujen rahoitusoikaisujen soveltamisperusteet ja rahoitusoikaisun suuruuden määritysperusteet
(Asetuksen (EU) N:o 223/2014 55 artiklan 4 kohta)
1. Rahoitusoikaisuja on sovellettava koko toimenpideohjelmaan tai sen osaan, jos komissio havaitsee yhden tai useampia vakavia puutteita hallinto- ja valvontajärjestelmän toiminnassa.
Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, ekstrapoloituja rahoitusoikaisuja on sovellettava koko toimenpideohjelmaan tai sen osaan, jos komissio havaitsee toimien edustavassa otoksessa systeemisiä sääntöjenvastaisuuksia, joiden perusteella voidaan laskea tarkemmin unionin talousarvioon kohdistuva riski. Tällöin edustavan otoksen tarkastelun tulokset on ekstrapoloitava muuhun perusjoukkoon, josta otos poimittiin rahoitusoikaisun määritystä varten.
2. Kiinteämääräisten rahoitusoikaisujen taso on vahvistettava ottaen huomioon seuraavat tekijät:
a)
vakavan puutteen tai vakavien puutteiden suhteellinen merkitys koko hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kannalta;
b)
vakavan puutteen tai vakavien puutteiden yleisyys ja laajuus;
c)
unionin talousarvioon kohdistuva tappioriski.
3. Ottaen huomioon nämä tekijät rahoitusoikaisu on määritettävä seuraavasti:
a)
jos hallinto- ja valvontajärjestelmän vakavat puutteet ovat niin merkittäviä, yleisiä tai laaja-alaisia, että ne haittaavat koko järjestelmän toimintaa ja vaarantavat kaikkien kyseisten menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden, on sovellettava 100 prosentin kiinteää prosenttiosuutta;
b)
jos hallinto- ja valvontajärjestelmän vakavat puutteet ovat niin yleisiä tai laaja-alaisia, että ne haittaavat erittäin vakavasti järjestelmän toimintaa ja vaarantavat erittäin suurelta osin kyseisten menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden, on sovellettava 25 prosentin kiinteää prosenttiosuutta;
c)
jos hallinto- ja valvontajärjestelmän vakavat puutteet johtuvat siitä, että järjestelmä ei toimi täysipainoisesti tai toimii niin heikosti tai epäsäännöllisesti, että se vaarantaa suurelta osin kyseisten menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden, on sovellettava 10 prosentin kiinteää prosenttiosuutta;
d)
jos hallinto- ja valvontajärjestelmän vakavat puutteet johtuvat siitä, että järjestelmä ei toimi johdonmukaisesti, mikä vaarantaa olennaiselta osin kyseisten menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden, on sovellettava 5 prosentin kiinteää prosenttiosuutta.
4. Jos 3 kohdan mukaisesti vahvistetun kiinteän prosenttiosuuden soveltaminen olisi kohtuutonta, rahoitusoikaisun tasoa on alennettava.
5. Jos asiasta vastaavat viranomaiset ovat laiminlyöneet riittävien korjaavien toimenpiteiden toteuttamisen tilivuonna tehdyn rahoitusoikaisun jälkeen ja sama vakava puute tai vakavat puutteet havaitaan tämän vuoksi seuraavana tilivuonna, rahoitusoikaisun taso voidaan korottaa vakavan puutteen tai vakavien puutteiden jatkuvuuden vuoksi tasolle, joka ei ylitä seuraavan korkeamman luokan tasoa.
10 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sen 3 artiklaa sovelletaan 1 päivästä joulukuuta 2014 siltä osin kuin on kyse liitteessä I tarkoitetuista tallennettavia ja säilytettäviä tietoja koskevista tiedoista.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2014.