NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 673/2014
ze dne 2. června 2014
o zřízení mediační komise a o jejím jednacím řádu
(ECB/2014/26)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 25 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 25 odst. 5 nařízení (EU) č. 1024/2013 vytvoří Evropská centrální banka (ECB) mediační komisi, která odpovídá za řešení rozdílů v postojích příslušných orgánů dotčených zúčastněných členských států, pokud jde o námitku Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu vytvořené na základě uvedeného nařízení.
(2)
Podle 73. bodu odůvodnění nařízení (EU) č. 1024/2013 by zřízení mediační komise a zejména její složení měly zajišťovat, že při řešení rozdílných postojů bude postupovat nestranně a v zájmu Unie jako celku.
(3)
Jednacím řádem mediační komise není dotčeno řízení, v němž zúčastněný členský stát, jehož měnou není euro, oznámí ECB svůj odůvodněný nesouhlas s námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 1024/2013.
(4)
Jelikož místopředseda Rady dohledu je členem Rady guvernérů i členem Rady dohledu, má nejlepší předpoklady pro to, aby předsedal mediační komisi,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ÚVODNÍ KAPITOLA
Článek 1
Doplňující charakter
Toto nařízení doplňuje jednací řád Evropské centrální banky (2). Výrazy použité v tomto nařízení mají stejný význam jako výrazy použité v jednacím řádu Evropské centrální banky.
KAPITOLA I
MEDIAČNÍ KOMISE
Článek 2
Zřízení mediační komise
V souladu s čl. 25 odst. 5 nařízení (EU) č. 1024/2013 se tímto zřizuje mediační komise.
Článek 3
Složení
1. Mediační komise je složena z jednoho člena za každý zúčastněný členský stát.
2. Předsedá jí místopředseda Rady dohledu, jenž není členem mediační komise.
Článek 4
Jmenování členů
1. Každý zúčastněný členský stát jmenuje jednoho člena mediační komise z řad členů Rady guvernérů a Rady dohledu. Předseda podporuje dosažení rovnováhy mezi členy z Rady guvernérů a Rady dohledu.
2. Mandát členů mediační komise zaniká, pokud přestanou být členy orgánu, z něhož byli jmenováni.
3. Při výkonu funkce člena mediační komise jedná každý člen v zájmu Unie jako celku.
Článek 5
Účast na zasedání mediační komise
1. S výjimkou úpravy obsažené v odstavci 2 se zasedání mediační komise mohou účastnit jen její členové, předseda a tajemník.
2. Jsou-li vyžadovány jejich odborné znalosti, mohou se na pozvání mediační komise určitých zasedání mediační komise účastnit odborníci.
Článek 6
Zasedání mediační komise
1. Předseda může svolat zasedání mediační komise, kdykoli to považuje za nezbytné.
2. Mediační komise zasedá v prostorách ECB.
3. Na žádost předsedy může mediační komise zasedat prostřednictvím telekonference, nevznesou-li alespoň tři členové námitky.
4. Zápis ze zasedání mediační komise se předkládá ke schválení členům na následujícím zasedání nebo dříve v písemném řízení a po schválení jej podepisuje předseda. Zápis se dá k dispozici Radě guvernérů a Radě dohledu.
5. Tajemník Rady dohledu působí jako tajemník mediační komise. Ve funkci tajemníka mediační komise předsedovi mediační komise napomáhá při přípravě zasedání mediační komise a výboru pro projednání případu a odpovídá za pořízení zápisu z těchto jednání. Rovněž napomáhá tajemníkovi Rady guvernérů při přípravě zasedání Rady guvernérů, pokud se týká otázek, do nichž je zapojena mediační komise, a odpovídá za pořízení příslušné části zápisu z tohoto jednání.
Článek 7
Hlasování
1. Mediační komise je usnášeníschopná za přítomnosti alespoň dvou třetin svých členů. Není-li komise usnášeníschopná, může předseda svolat mimořádné zasedání, na němž mohou členové hlasovat bez ohledu na uvedené kvórum.
2. Každý člen má jeden hlas. Mediační komise rozhoduje prostou většinou hlasů svých členů. Při rovnosti hlasů rozhoduje hlas člena mediační komise, který je ve funkci nejdéle; jsou-li dva nebo více členů ve funkci stejně dlouho, rozhoduje hlas toho, který je starší.
3. Mediační komise přistoupí k hlasování na žádost předsedy. Předseda rovněž zahájí hlasování na žádost tří členů mediační komise.
4. Na žádost předsedy mohou být rozhodnutí přijímána i v písemném řízení.
KAPITOLA II
MEDIACE
Článek 8
Žádost o mediaci
1. Příslušné orgány zúčastněných členských států, které jsou dotčeny námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu a mají k této námitce rozdílný postoj, mohou Radu dohledu do pěti pracovních dnů od doručení této námitky spolu s jejím odůvodněním požádat, aby požádala o mediaci za účelem vyřešení těchto rozdílů s cílem zajistit oddělení měnové politiky a úkolů v oblasti dohledu. Dotčený příslušný orgán za tímto účelem podá Radě dohledu oznámení s žádostí o mediaci, v němž uvede námitku Rady guvernérů a důvody, proč požaduje mediaci. Sekretariát o těchto žádostech o mediaci vyrozumí členy Rady dohledu.
2. Jakýkoli jiný příslušný orgán zúčastněného členského státu, který je dotčen toutéž námitkou a má k této námitce rozdílný postoj, může podat samostatné oznámení s žádostí o mediaci nebo se může připojit k podané žádosti o mediaci do pěti pracovních dnů od oznámení první žádosti o mediaci a vyjádřit své odlišné stanovisko.
3. Námitka Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu může být předmětem mediace jen jednou.
4. Příslušný orgán zúčastněného členského státu mimo eurozónu, který ECB oznámí svůj odůvodněný nesouhlas s námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 1024/2013 a článku 13g.4 jednacího řádu Evropské centrální banky, nemůže žádat o mediaci podle odstavce 1, pokud se týká téže námitky Rady guvernérů.
5. Pokud příslušný orgán zúčastněného členského státu Radu dohledu do pěti pracovních dnů od doručení námitky požádá, aby požádala o mediaci, předloží Rada dohledu sekretariátu Rady guvernérů oznámení s žádostí o mediaci do deseti pracovních dnů od doručení námitky Rady guvernérů. K oznámení s žádostí o mediaci se připojí příslušný návrh rozhodnutí Rady dohledu a příslušná námitka Rady guvernérů. Oznámení s žádostí o mediaci se zasílá Radě guvernérů a členům Rady dohledu.
6. Pokud příslušný orgán zúčastněného členského státu mimo eurozónu, který požádal o mediaci, pokud se týká námitky Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu podle odstavce 1, ECB oznámí svůj odůvodněný nesouhlas s toutéž námitkou Rady guvernérů podle čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 1024/2013, má se za to, že žádost o mediaci byla vzata zpět.
Článek 9
Výbor pro projednání případu
1. Oznámení s žádostí o mediaci podané v souladu s čl. 8 odst. 5 předseda mediační komise okamžitě předá členům mediační komise.
2. V případě každého oznámení s žádostí o mediaci, které bylo podáno v souladu s čl. 8 odst. 5, zřídí mediační komise do pěti pracovních dnů od podání oznámení s žádostí o mediaci výbor pro projednání případu a informuje členy mediační komise o složení tohoto výboru.
3. Výbor pro projednání případu se skládá z předsedy mediační komise, který působí jako předseda výboru, a čtyř dalších členů, které mediační komise jmenuje z řad členů mediační komise. Mediační komise usiluje o dosažení rovnováhy mezi členy z Rady guvernérů a Rady dohledu. Členem výboru pro projednání případu nesmí být člen jmenovaný zúčastněným členským státem, jehož příslušný orgán vyjádřil rozdílný postoj ve smyslu čl. 8 odst. 1, ani člen jmenovaný zúčastněným členským státem, jehož příslušný orgán se připojil k podané žádosti o mediaci ve smyslu čl. 8 odst. 2.
4. Do 15 pracovních dnů od dne, kdy byla mediační komisi doručeno oznámení s žádostí o mediaci, předloží výbor pro projednání případu předsedovi mediační komise návrh stanoviska, které bude obsahovat analýzu toho, zda je žádost o mediaci přípustná a právně odůvodněná. V naléhavých případech předloží výbor pro projednání případu návrh stanoviska v kratší lhůtě, kterou stanoví předseda.
5. Návrh stanoviska předseda okamžitě předloží mediační komisi a svolá zasedání.
KAPITOLA III
ROZHODOVÁNÍ
Článek 10
Mediace
1. Mediační komise zváží návrh stanoviska vypracovaný výborem pro projednání případu a předloží stanovisko Radě dohledu a Radě guvernérů do 20 pracovních dnů od doručení oznámení s žádostí o mediaci. V naléhavých případech předloží mediační komise stanovisko v kratší lhůtě, kterou stanoví předseda.
2. Stanovisko je písemné a obsahuje odůvodnění.
3. Stanovisko mediační komise není pro Radu dohledu ani pro Radu guvernérů závazné.
Článek 11
Vypracování nového návrhu rozhodnutí
1. Po doručení stanoviska mediační komise může Rada dohledu poté, co vzala stanovisko v úvahu, předložit Radě guvernérů nový návrh rozhodnutí do 10 pracovních dnů od doručení stanoviska mediační komise.
2. V naléhavých případech může Rada dohledu předložit nový návrh rozhodnutí v kratší lhůtě, kterou stanoví předseda Rady dohledu.
3. Žádost o mediaci, pokud se týká námitky Rady guvernérů k novému návrhu rozhodnutí předloženému podle odstavce 2, není přípustná.
KAPITOLA IV
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 12
Důvěrnost a služební tajemství
1. Jednání mediační komise je důvěrné. Rada guvernérů však může prezidenta ECB zmocnit, aby výsledky jednání zveřejnil.
2. Dokumenty vypracované mediační komisí nebo dokumenty, které má mediační komise k dispozici, jsou dokumenty ECB, a označují se proto jako tajné a zachází se s nimi v souladu s článkem 23.3 jednacího řádu Evropské centrální banky.
Článek 13
Závěrečná ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 2. června 2014.
EUROOPAN KESKUSPANKIN ASETUS (EU) N:o 673/2014,
annettu 2 päivänä kesäkuuta 2014,
sovittelulautakunnan perustamisesta ja sen työjärjestyksestä
(EKP/2014/26)
EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15 päivänä lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (1) ja erityisesti sen 25 artiklan 5 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 25 artiklan 5 kohdan mukaan Euroopan keskuspankki (EKP) perustaa sovittelulautakunnan, jonka tehtävänä on ratkoa asianomaisten osallistuvien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten eriäviä näkemyksiä tapauksissa, joissa EKP:n neuvosto on vastustanut mainitun asetuksen nojalla perustetun valvontaelimen päätösehdotusta.
(2)
Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 johdanto-osan 73 perustelukappaleen mukaan sovittelulautakunnan perustamisessa ja erityisesti sen kokoonpanossa olisi varmistettava, että eriävät näkökannat ratkaistaan tasapainoisella tavalla koko unionin etua ajatellen.
(3)
Sovittelulautakunnan työjärjestyksellä ei ole vaikutusta asetuksen (EU) N:o 1024/2013 7 artiklan 7 kohdan mukaiseen menettelyyn, jossa euroalueen ulkopuolinen osallistuva jäsenvaltio ilmoittaa EKP:lle eriävän mielipiteensä perusteluineen siitä, että EKP:n neuvosto on vastustanut valvontaelimen päätösluonnosta.
(4)
Koska valvontaelimen varapuheenjohtaja on sekä EKP:n neuvoston että valvontaelimen jäsen, hän on sopivimmassa asemassa oleva henkilö sovittelulautakunnan puheenjohtajaksi,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
JOHDANTOLUKU
1 artikla
Täydentävä luonne
Tällä asetuksella täydennetään Euroopan keskuspankin työjärjestystä (2). Tässä asetuksessa käytetyillä käsitteillä on sama merkitys kuin Euroopan keskuspankin työjärjestyksessä määritellyillä käsitteillä.
I LUKU
SOVITTELULAUTAKUNTA
2 artikla
Perustaminen
Perustetaan sovittelulautakunta asetuksen (EU) N:o 1024/2013 25 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
3 artikla
Kokoonpano
1. Sovittelulautakunnassa on yksi jäsen kustakin osallistuvasta jäsenvaltiosta.
2. Valvontaelimen varapuheenjohtaja, joka ei ole sovittelulautakunnan jäsen, toimii sovittelulautakunnan puheenjohtajana.
4 artikla
Jäsenten nimittäminen
1. Kukin osallistuva jäsenvaltio nimittää sovittelulautakuntaan yhden jäsenen EKP:n neuvoston ja valvontaelimen jäsenten keskuudesta. Puheenjohtaja pyrkii edistämään tasapainon saavuttamista EKP:n neuvoston ja valvontaelimen jäsenten kesken.
2. Sovittelulautakunnan jäsenten toimikausi päättyy, jos he lakkaavat olemasta sen elimen jäseniä, josta heidät nimitettiin tehtävään.
3. Sovittelulautakunnan jäsenenä toimiessaan kukin jäsen hoitaa tehtäväänsä koko unionin etua ajatellen.
5 artikla
Sovittelulautakunnan kokouksiin osallistuminen
1. Jollei 2 kohdassa toisin säädetä, sovittelulautakunnan kokouksiin voivat osallistua vain sen jäsenet, puheenjohtaja ja sihteeri.
2. Asiantuntijat voivat osallistua yksittäisiin sovittelulautakunnan kokouksiin sovittelulautakunnan kutsusta, jos heidän asiantuntemuksensa on tarpeen.
6 artikla
Sovittelulautakunnan kokoukset
1. Puheenjohtaja voi kutsua sovittelulautakunnan kokouksen koolle aina, kun hän katsoo sen tarpeelliseksi.
2. Sovittelulautakunnan kokoukset pidetään EKP:n tiloissa.
3. Puheenjohtajan pyynnöstä sovittelulautakunnan kokouksia voidaan pitää myös puhelinneuvotteluina, ellei vähintään kolme jäsentä sitä vastusta.
4. Sovittelulautakunnan kokouspöytäkirja jaetaan jäsenten hyväksyttäväksi seuraavassa kokouksessa tai sitä ennen kirjallisessa menettelyssä, ja hyväksytyn pöytäkirjan allekirjoittaa puheenjohtaja. Pöytäkirjat annetaan EKP:n neuvoston ja valvontaelimen saataville.
5. Valvontaelimen sihteeri toimii sovittelulautakunnan sihteerinä. Viimeksi mainitussa tehtävässään hän avustaa sovittelulautakunnan puheenjohtajaa sovittelulautakunnan ja tapauskohtaisen toimikunnan kokousten valmistelussa ja on vastuussa näiden kokousten pöytäkirjojen laatimisesta. Hän auttaa myös EKP:n neuvoston sihteeriä valmistelemaan EKP:n neuvoston kokouksia asioissa, joiden käsittelyyn sovittelulautakunta on osallistunut, ja vastaa niiltä osin kokouspöytäkirjojen laatimisesta.
7 artikla
Äänestäminen
1. Sovittelulautakunta on päätösvaltainen äänestämään, kun vähintään kaksi kolmasosaa sen jäsenistä on läsnä. Jos sovittelulautakunta ei ole päätösvaltainen, puheenjohtaja voi kutsua koolle ylimääräisen kokouksen, jossa vähimmäisjäsenmäärä ei ole päätösvaltaisuuden edellytyksenä.
2. Kullakin jäsenellä on yksi ääni. Sovittelulautakunnan päätökset tehdään sen jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Äänten mennessä tasan ratkaisee toimessaan pisimpään olleen sovittelulautakunnan jäsenen ääni, ja jos kaksi tai useampi jäsenistä ovat olleet toimessaan yhtä kauan, iältään vanhimman jäsenen ääni.
3. Sovittelulautakunta äänestää puheenjohtajan pyynnöstä. Puheenjohtaja käynnistää myös äänestysmenettelyn, jos kolme sovittelulautakunnan jäsentä sitä pyytää.
4. Puheenjohtajan pyynnöstä päätöksiä voidaan tehdä myös kirjallisessa menettelyssä.
II LUKU
SOVITTELU
8 artikla
Sovittelupyyntö
1. Sellaisten osallistuvien jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, joita asia koskee ja joilla on eriäviä näkemyksiä tapauksissa, joissa EKP:n neuvosto on vastustanut valvontaelimen päätösehdotusta, voivat pyytää, että valvontaelin, viiden työpäivän kuluessa saatuaan tiedon vastustuksesta ja sen perusteluista, pyytää sovittelua eriävien näkemysten ratkaisemiseksi, jotta varmistetaan rahapoliittisten tehtävien ja valvontatehtävien eriyttäminen. Tätä varten kukin asianomainen toimivaltainen viranomainen lähettää valvontaelimelle ilmoituksen, jossa pyydetään sovittelua, nimetään EKP:n neuvoston esittämä vastustus ja johon sisältyy selvitys sovittelupyynnön perusteluista. Sihteeristö ilmoittaa sovittelupyynnöistä valvontaelimen jäsenille.
2. Muut sellaiset toimivaltaiset viranomaiset osallistuvissa jäsenvaltioissa, joita asia koskee ja joilla on samaa vastustusta koskevia eriäviä näkemyksiä, voivat lähettää erillisen ilmoituksen, jossa pyydetään sovittelua, tai yhtyä jo tehtyyn sovittelupyyntöön viiden työpäivän kuluessa ensimmäistä sovittelupyyntöä koskevasta ilmoituksesta ja ilmaista eriävät näkemyksensä.
3. Tapaus, jossa EKP:n neuvosto vastustaa valvontaelimen päätösehdotusta, voidaan saattaa sovittelumenettelyyn vain kerran.
4. Euroalueen ulkopuolisen osallistuvan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, joka ilmoittaa EKP:lle eriävän mielipiteensä perusteluineen siitä, että EKP:n neuvosto on vastustanut valvontaelimen päätösluonnosta asetuksen (EU) N:o 1024/2013 7 artiklan 7 kohdan ja Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 13 g.4 artiklan mukaisesti, ei voi pyytää 1 kohdan mukaista sovittelua samaa EKP:n neuvoston esittämää vastustusta koskevassa asiassa.
5. Jos osallistuvan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen pyytää viiden työpäivän kuluessa vastustuksen tiedoksisaannista valvontaelintä pyytämään sovittelua, valvontaelin toimittaa EKP:n neuvoston sihteeristölle kymmenen työpäivän kuluessa EKP:n neuvoston esittämän vastustuksen tiedoksisaannista ilmoituksen, jossa pyydetään sovittelua. Kyseinen valvontaelimen päätösehdotus ja sitä koskeva EKP:n neuvoston vastustus liitetään ilmoitukseen, jossa pyydetään sovittelua. Ilmoitus sovittelupyynnöstä annetaan tiedoksi EKP:n neuvoston ja valvontaelimen jäsenille.
6. Jos sellaisen euroalueen ulkopuolisen osallistuvan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, joka on pyytänyt 1 kohdan nojalla sovittelua tapauksessa, jossa EKP:n neuvosto on vastustanut valvontaelimen päätösehdotusta, ilmoittaa EKP:lle eriävän mielipiteensä perusteluineen samaa EKP:n neuvoston vastustusta koskevassa asiassa asetuksen (EU) N:o 1024/2013 7 artiklan 7 kohdan mukaisesti, sovittelupyyntö katsotaan peruutetuksi.
9 artikla
Tapauskohtainen toimikunta
1. Kun ilmoitus sovittelupyynnöstä on toimitettu 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti, sovittelulautakunnan puheenjohtaja välittää sen viipymättä sovittelulautakunnan jäsenille.
2. Sovittelulautakunta nimeää kutakin 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti toimitettua sovittelupyyntöä koskevaa ilmoitusta varten tapauskohtaisen toimikunnan viiden työpäivän kuluessa sovittelupyyntöä koskevan ilmoituksen jättämisestä ja ilmoittaa työryhmän kokoonpanosta sovittelulautakunnan jäsenille.
3. Tapauskohtainen toimikunta koostuu sovittelulautakunnan puheenjohtajasta, joka toimii toimikunnan puheenjohtajana, sekä neljästä muusta jäsenestä, jotka sovittelulautakunta nimittää jäsentensä keskuudesta. Sovittelulautakunta pyrkii saavuttamaan tasapainon EKP:n neuvoston ja valvontaelimen jäsenten kesken. Tapauskohtaiseen toimikuntaan ei voi kuulua sen osallistuvan jäsenvaltion nimittämä jäsen, jonka toimivaltainen viranomainen on ilmoittanut eriävistä näkemyksistään 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti, eikä sen osallistuvan jäsenvaltion nimittämä jäsen, jonka toimivaltainen viranomainen on yhtynyt jo tehtyyn sovittelupyyntöön 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
4. Tapauskohtainen toimikunta toimittaa 15 työpäivän kuluessa siitä, kun sovittelulautakunta on vastaanottanut sovittelupyyntöä koskevan ilmoituksen, sovittelulautakunnan puheenjohtajalle lausuntoluonnoksen, ja siihen sisältyvän selvityksen siitä, voidaanko sovittelupyyntö ottaa tutkittavaksi ja onko se oikeudellisesti perusteltu. Kiireellisissä tapauksissa tapauskohtainen toimikunta toimittaa lausuntoluonnoksen puheenjohtajansa asettaman lyhyemmän määräajan kuluessa.
5. Tapauskohtaisen toimikunnan puheenjohtaja toimittaa lausuntoluonnoksen välittömästi sovittelulautakunnalle ja kutsuu koolle lautakunnan kokouksen.
III LUKU
PÄÄTÖKSENTEKOMENETTELY
10 artikla
Sovittelu
1. Sovittelulautakunta arvioi tapauskohtaisen toimikunnan valmisteleman lausuntoluonnoksen ja antaa oman lausuntonsa valvontaelimelle ja EKP:n neuvostolle 20 työpäivän kuluessa sovittelupyyntöä koskevan ilmoituksen vastaanottamisesta. Kiireellisissä tapauksissa sovittelulautakunta toimittaa lausuntonsa sen puheenjohtajan asettaman lyhyemmän määräajan kuluessa.
2. Lausunto annetaan kirjallisesti, ja siitä tulee käydä ilmi syyt, joihin se perustuu.
3. Sovittelulautakunnan lausunto ei sido valvontaelintä eikä EKP:n neuvostoa.
11 artikla
Uuden päätösehdotuksen valmistelu
1. Kun sovittelulautakunta on antanut lausuntonsa, valvontaelin voi, otettuaan lausunnon huomioon, toimittaa uuden päätösehdotuksen EKP:n neuvostolle 10 työpäivän kuluessa sovittelulautakunnan lausunnon antamisesta.
2. Kiireellisissä tapauksissa valvontaelin voi toimittaa uuden päätösehdotuksen sen puheenjohtajan asettaman lyhyemmän määräajan kuluessa.
3. Edellä 2 kohdan mukaan toimitettua uutta päätösehdotusta koskevasta EKP:n neuvoston vastustuksesta ei voi esittää sovittelupyyntöä.
IV LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
12 artikla
Salassapito- ja vaitiolovelvollisuus
1. Sovittelulautakunnan pöytäkirjat ovat luottamuksellisia. EKP:n neuvosto voi kuitenkin valtuuttaa EKP:n puheenjohtajan julkistamaan asian käsittelyn lopputuloksen.
2. Sovittelulautakunnan laatimat tai sen hallussa olevat asiakirjat ovat EKP:n asiakirjoja, minkä vuoksi ne luokitellaan ja niitä käsitellään Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 23.3 artiklan mukaisesti.
13 artikla
Loppusäännökset
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
Tehty Frankfurt am Mainissa 2 päivänä kesäkuuta 2014.