NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1295/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014-2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 166 odst. 4, čl. 167 odst. 5 první odrážku a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy a svěřuje Unii mimo jiné úkol přispívat k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodost a zároveň zajišťovat, aby existovaly podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost průmyslu Unie. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnosti členských států v zájmu úcty ke kulturní a jazykové rozmanitosti v souladu s článkem 167 Smlouvy o fungování EU a s Úmluvou Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005 (dále jen „Úmluva Unesco z roku 2005“), posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a kreativních odvětví a usnadnění přizpůsobení se změnám v průmyslu.
(2)
Podpora Unie pro kulturní a kreativní odvětví je založena především na zkušenostech získaných s programy Unie, jak jsou zavedeny rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES) (4) (dále jen „program MEDIA), rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES (5) (dále jen „program Kultura“) a rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1041/2009/ES (6) (dále jen „program MEDIA Mundus“). Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (dále jen „akce Evropské hlavní město kultury“) (7) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1194/2011/EU (dále jen „opatření pro označení Evropské dědictví“) (8) rovněž přispívají k podpoře kulturních a kreativních odvětví Unií.
(3)
Sdělení Komise o Evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě schválené Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007 (9) a Evropským parlamentem v usnesení ze dne 10. dubna 2008 (10), stanoví cíle pro budoucí činnosti Unie zaměřené na kulturní a kreativní odvětví. Jeho cílem je podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci pro růst a zaměstnanost a také jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie.
(4)
Pokud jde o Listinu základních práv Evropské unie, a zejména její články 11, 21 a 22, kulturní a kreativní odvětví významně přispívají k boji proti všem formám diskriminace, včetně rasismu a xenofobie, a jsou důležitou platformou svobody projevu a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti.
(5)
Úmluva Unesco z roku 2005, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jíž je Unie smluvní stranou, zdůrazňuje, že kulturní činnosti, statky a služby mají jak hospodářskou, tak i kulturní povahu, neboť jsou nositeli identit, hodnot a významů, a že se s nimi tudíž nesmí zacházet, jako by měly pouze obchodní hodnotu. Cílem této úmluvy je posílit mezinárodní spolupráci, včetně uzavírání mezinárodních koprodukčních dohod a dohod o společné distribuci, a solidarity ve prospěch kulturních projevů všech zemí a jednotlivců. V úmluvě se rovněž stanoví, že náležitá pozornost se má věnovat zvláštním podmínkám a potřebám různých sociálních skupin, včetně příslušníků menšin. Program na podporu kulturních a kreativních odvětví by tedy měl v souladu s touto úmluvou podporovat kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni.
(6)
Podpora hmotného a nehmotného kulturního dědictví mezi jinými podle Úmluvy Unesco o zachování nemateriálního kulturního dědictví z roku 2003 a Úmluvy Unesco o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví z roku 1972 by měla rovněž přispívat ke zvyšování hodnoty dotčených míst a pěstovat v lidech pocit sounáležitosti s jejich kulturní a historickou hodnotou.
(7)
Ve sdělení Komise nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“) je vymezena strategie, jejímž cílem je učinit z Unie inteligentní a udržitelnou ekonomiku podporující začlenění a vykazující vysokou úroveň zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti. V tomto sdělení Komise uvedla, že je třeba, aby Unie poskytovala atraktivnější rámcové podmínky pro inovace a kreativitu. V tomto ohledu představují kulturní a kreativní odvětví zdroj inovačních myšlenek, které lze zúročit jako produkty a služby, jež mohou nastartovat růst a vytváření pracovních míst a pomoci s řešením společenských změn. Kromě toho je špičková úroveň a konkurenceschopnost v těchto odvětvích především výsledkem úsilí umělců, tvůrců a dalších profesí, které je nutné podporovat. Za tímto účelem by měl být zlepšen přístup kulturních a kreativních odvětví k financování.
(8)
Rada ve svých závěrech o informačních službách zaměřených na mobilitu a určených umělcům a kulturním pracovníkům (11) potvrdila, že mobilita umělců a kulturních pracovníků je pro Unii a pro dosažení jejích cílů v rámci strategie Evropa 2020 důležitá, a vyzvala členské státy a Komisi, aby v rámci svých pravomocí a s náležitým zohledněním zásady subsidiarity usnadňovaly poskytování vyčerpávajících a přesných informací umělcům a kulturním pracovníkům, kteří v rámci Unie usilují o mobilitu.
(9)
Má-li se přispět k posílení společné kulturní oblasti, je důležité podporovat nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl a produktů, čímž se povzbudí kulturní výměny a mezikulturní dialog.
(10)
Programy MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus jsou pravidelně sledovány a externě hodnoceny a o jejich budoucnosti byly uspořádány veřejné konzultace, z nichž vyplynulo, že tyto programy hrají velmi důležitou úlohu při ochraně a podpoře kulturní a jazykové rozmanitosti Evropy. Na základě těchto sledování, hodnocení a konzultací, jakož i různých nezávislých studií, zvláště studie o podnikatelském rozměru kulturních a kreativních odvětví, se rovněž ukázalo, že kulturní a kreativní odvětví stojí před společnými výzvami, kterými jsou zejména rychlé změny kvůli přechodu k digitalizaci a kvůli globalizaci, roztříštěnost trhu v souvislosti s jazykovou rozmanitostí, obtíže v přístupu k financování, složité administrativní postupy a nedostatek srovnatelných údajů, přičemž všechny tyto výzvy vyžadují řešení na úrovni Unie.
(11)
Evropská kulturní a kreativní odvětví jsou ze své podstaty rozdělena podle státních a jazykových hranic, což vytváří kulturně velmi rozmanité a vysoce nezávislé kulturní prostředí, které dává možnost projevu různým kulturním tradicím evropského dědictví. Tato různorodost však s sebou také přináší překážky, které brání hladkému nadnárodnímu pohybu kulturních a kreativních děl a mobilitě kulturních a kreativních činitelů jak v rámci Unie, tak mimo ni, což může vést k zeměpisné nerovnováze a - v důsledku toho - k omezenému výběru pro spotřebitele.
(12)
S ohledem na skutečnost, že se evropská kulturní a kreativní odvětví vyznačují jazykovou rozmanitostí, která v některých odvětvích vede k roztříštěnosti podle jazykových hranic, má pro pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl, zásadní význam titulkování, dabování a zvukový popis.
(13)
Přechod k digitalizaci má masivní dopad na způsob, jakým jsou kulturní a kreativní produkty a služby vytvářeny, šířeny, jak je k nim získáván přístup a jak jsou spotřebovávány a zpeněžovány. I když je třeba usilovat o opětovné nalezení rovnováhy mezi stále jednodušším přístupem k dílům kulturních a kreativních odvětví a spravedlivým odměňováním umělců a tvůrců a je třeba přihlížet ke vznikajícím novým obchodním modelům, změny spojené s přechodem k digitalizaci přinášejí evropským kulturním a kreativním odvětvím a evropské společnosti obecně rozsáhlé příležitosti. Nižší distribuční náklady, nové distribuční kanály, potenciál k získávání nového a rozšiřování stávajícího publika a nové příležitosti pro nadstandardní produkty mohou usnadnit přístup k dílům kulturních a kreativních odvětví a zvýšit jejich pohyb po celém světě. Aby kulturní a kreativní odvětví tyto příležitosti plně využila a aby se dokázala přizpůsobit kontextu globalizace a přechodu k digitalizaci, potřebují rozvíjet nové dovednosti a vyžadují větší přístup k financování za účelem modernizace zařízení, vypracování nových produkčních a distribučních metod a přizpůsobení svých obchodních modelů.
(14)
Současné distribuční postupy jsou základem systému financování filmů. Je však stále více třeba podporovat vznik atraktivní legální internetové nabídky a podpořit inovace. Je proto zásadní podporovat nové způsoby distribuce, a tím umožnit vznik nových obchodních modelů.
(15)
Mnozí provozovatelé malých kin, zejména jednosálových, se stále potýkají s digitalizací kvůli vysokým nákladům na digitální vybavení. Ačkoli kultura přednostně spadá mezi pravomoci členských států, a ty by tudíž měly tuto otázku i nadále řešit na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, existuje i možnost financování z programů a fondů Unie, zejména těch, které se zaměřují na místní a regionální rozvoj.
(16)
Budování publika, zejména mezi mladými lidmi, vyžaduje konkrétní závazek ze strany Unie na podporu zejména mediální a filmové gramotnosti.
(17)
Jednou z největších výzev pro kulturní a kreativní odvětví, zejména pak pro mikropodniky a malé a střední podniky (MSP) a mikroorganizace a malé a střední organizace, včetně neziskových a nevládních organizací, je obtížný přístup k finančním prostředkům, které potřebují pro financování svých činností, růst, udržení a zvyšování konkurenceschopnosti či internacionalizaci svých činností. To je sice společný problém MSP obecně, ale v kulturních a kreativních odvětvích je situace významně obtížnější vzhledem k tomu, že mnoho jejich aktiv má nehmotnou povahu a jejich činnosti mívají charakter prototypu a že tato odvětví mají vnitřní potřebu riskovat a experimentovat, mají-li být inovativní. Je třeba, aby toto riskování chápal a podporoval i finanční sektor.
(18)
Pilotní projekt „Evropské sdružení kreativních průmyslů“ je průřezovou iniciativou, která kreativní průmysly podporuje především na politické úrovni. Jeho cílem je mobilizace dodatečných finančních prostředků pro kreativní průmysly a stimulace poptávky po službách v oblasti kreativních průmyslů ze strany ostatních průmyslů a odvětví. Bude se provádět testování nových nástrojů pro lepší podporu inovací v oblasti kreativních průmyslů a jeho výsledky se využijí v politické učební platformě složené z evropských, národních a regionálních subjektů.
(19)
Spojení současných programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus pro kulturní a kreativní odvětví do jediného komplexního programu (dále jen „program“) by účinněji podpořilo MSP a mikroorganizace a malé a střední organizace v jejich úsilí, využít příležitostí, jež nabízejí globalizace a přechod k digitalizaci, a pomohlo by jim s řešením problémů, jež nyní vedou k roztříštěnosti trhu. Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu různých odvětví, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby prostřednictvím speciálně uzpůsobených přístupů v rámci dvou nezávislých dílčích programů a meziodvětvové složky. Je obzvláště důležité zajistit součinnost při provádění programu a vnitrostátních a regionálních strategií pro inteligentní specializaci. Za tímto účelem by měl program vytvořit pro různá kulturní a kreativní odvětví jednotnou strukturu podpory, kterou by tvořil systém grantů doplněný finančním nástrojem.
(20)
Program by měl zohledňovat dvojí povahu kultury a kulturních činností a uznat jak vlastní a uměleckou hodnotu kultury, tak hospodářskou hodnotu těchto odvětví, včetně jejich širšího společenského přínosu pro kreativitu, inovace a sociální začlenění.
(21)
Pokud jde o provádění programu, měla by být zohledněna vlastní hodnota kultury a zvláštní povaha kulturních a kreativních odvětví, včetně významu neziskových organizací a projektů v rámci dílčího programu Kultura.
(22)
Samostatný finanční nástroj - Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví (dále jen „záruční nástroj“) - by měl umožnit růst kulturních a kreativních odvětví jako celku a zejména zajistit dostatečný pákový efekt pro nové činnosti a příležitosti. O kulturní a kreativní projekty by měli pečovat vybraní finanční zprostředkovatelé tak, aby zajistili vyváženou skladbu portfolia půjček z hlediska zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví. V této souvislosti hrají navíc důležitou roli veřejné a soukromé organizace, které mohou zajistit široký záběr záručního nástroje.
(23)
Dále by mělo být zajištěno financování projektu Evropské hlavní města kultury a správy projektu označení „Evropské dědictví“, neboť tyto projekty přispívají k posilování pocitu sounáležitosti ke společné kulturní oblasti, podněcují mezikulturní dialog a vzájemné porozumění a zvyšují hodnotu kulturního dědictví.
(24)
Kromě členských států a zámořských zemí a území způsobilých k účasti na programu v souladu s článkem 58 rozhodnutí Rady 2001/822/ES (12) by měl být program za určitých podmínek otevřen také zemím Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), jež jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP), a Švýcarské konfederaci. Přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, a země, na které se vztahuje evropská politika sousedství, by rovněž měly mít možnost účastnit se programu s výjimkou záručního nástroje.
(25)
Program by měl být otevřen také pro dvoustranné nebo mnohostranné akce spolupráce s třetími zeměmi na základě dodatečných prostředků, které budou vymezeny, a zvláštních opatření, která budou dohodnuta s dotčenými stranami.
(26)
V kulturní a audiovizuální oblasti je třeba podpořit spolupráci mezi programem a mezinárodními organizacemi, jako je Unesco, Rada Evropy, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Světová organizace duševního vlastnictví (WIPO).
(27)
Je nezbytné zajistit evropskou přidanou hodnotu všech akcí a činností prováděných v rámci programu, jejich doplňkovost s činnostmi členských států a jejich soulad s čl. 167 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a soudržnost s ostatními činnostmi Unie, zvláště v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, vnitřního trhu, podnikání, mládeže, zdravotnictví, občanství a spravedlnosti, výzkumu a inovací, průmyslové politiky a politiky soudržnosti, cestovního ruchu a vnějších vztahů, obchodu a rozvoje a digitální agendy.
(28)
V souladu se zásadami posuzování podle výkonnosti by postupy pro sledování a hodnocení programu měly zahrnovat podrobné výroční zprávy a měly by odkazovat na konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle a ukazatele, včetně kvalitativních ukazatelů. Postupy pro sledování a hodnocení by měly zohledňovat práci příslušných činitelů, například Eurostatu, a výsledky projektu ESS-net Culture a Statistického úřadu při Unesco. V tomto ohledu, pokud jde o odvětví audiovize, by se Unie měla i nadále účastnit Evropské audiovizuální observatoře (dále jen „observatoř“).
(29)
Za účelem zajištění optimálního sledování a hodnocení programu během jeho celého trvání, by měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o přijetí dalších kvantitativních a kvalitativních ukazatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(30)
Jak je uvedeno ve zprávě Komise ze dne 30. července 2010 o dopadu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterými se mění právní základ evropských programů v oblasti celoživotního učení, kultury, mládeže a občanství, podstatné zkrácení lhůt v řídících postupech zvýšilo účinnost programů. Zvláštní pozornost by se měla věnovat dalšímu zjednodušování administrativních postupů a postupů financování, mimo jiné používáním řádných, objektivních a pravidelně aktualizovaných systémů pro určování jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních sazeb.
(31)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (13).
(32)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 (14), Komise od roku 2009 svěřila Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizi prováděcí úkoly pro řízení akce Unie v oblastech vzdělávání, kultury a audiovize. V souladu s uvedeným nařízením tedy Komise může pro provádění programu na základě analýzy nákladů a přínosů využít některou stávající výkonnou agenturu.
(33)
Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (15).
(34)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně opatření pro prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětné získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 996/2012 (16) (dále jen „finanční nařízení“).
(35)
S ohledem na Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) a v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (17) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (18) je třeba vypracovat a uplatňovat vhodná opatření pro předcházení podvodům a pro zpětné získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo neoprávněně použitých finančních prostředků.
(36)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost, pozvednout kulturní dědictví Evropy a posílit konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména evropského audiovizuálního průmyslu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy vzhledem k nadnárodnímu a mezinárodnímu charakteru navrhovaných akcí, ale spíše jich z důvodu rozsahu a očekávaných účinků těchto akcí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.
(37)
Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES by proto měla být zrušena.
(38)
Měla by být stanovena opatření upravující přechod od programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus k programu.
(39)
Aby byla zajištěna kontinuita finanční podpory poskytované programem na fungování subjektů, měla by mít Komise v počáteční fázi programu možnost považovat za způsobilé pro financování náklady přímo spojené s prováděním podporovaných činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před předložením žádosti o financování.
(40)
Aby se zajistila kontinuita finanční podpory podle tohoto programu, mělo by se toto nařízení použít od 1. ledna 2014. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve po svém vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Zavedení a doba trvání
1. Tímto nařízením se zavádí program Kreativní Evropa na podporu evropských kulturních a kreativních odvětví (dále jen „program“).
2. Program je prováděn v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„kulturními a kreativními odvětvími“ všechna odvětví, jejichž činnosti jsou založeny na kulturních hodnotách nebo na uměleckých a jiných kreativních projevech, bez ohledu na to, zda jsou tyto činnosti zaměřeny tržně, a bez ohledu na druh struktury, která je provádí, a na způsob, jakým je tato struktura financována. Tyto činnosti zahrnují vývoj, tvorbu, produkci, šíření a ochranu produktů a služeb, které představují kulturní, umělecké či jiné kreativní projevy, jakož i související funkce, jako je vzdělávání nebo řízení. Ke kulturním a kreativním odvětvím patří mimo jiné architektura, archivy, knihovny a muzea, umělecká řemesla, audiovizuální odvětví (například kinematografie, televize, videohry a multimédia), hmotné a nehmotné kulturní dědictví, design, festivaly, hudba, literatura, scénická umění, vydavatelská činnost, rozhlas a výtvarné umění;
2)
„MSP“ mikropodniky a malé a střední podniky, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (19).
3)
„zúčastněnými finančními zprostředkovateli“ finanční zprostředkovatelé ve smyslu čl. 139 odst. 4 druhého pododstavce finančního nařízení, vybraní v rámci záručního nástroje v souladu s finančním nařízením a přílohou I tohoto nařízení, kteří poskytují nebo zamýšlejí poskytovat:
a)
půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (záruky Evropského investičního fondu (EIF)); nebo
b)
záruky na půjčky jiným finančním zprostředkovatelům, kteří poskytují půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (protizáruky EIF);
4)
„poskytovateli v oblasti budování kapacit“ subjekty schopné poskytovat odborné poradenství v souladu s přílohou I s cílem umožnit zúčastněným finančním zprostředkovatelům účinně posoudit specifické rysy a rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty.
Článek 3
Obecné cíle
Obecnými cíli programu jsou:
a)
chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost a podporovat evropské kulturní dědictví;
b)
posilovat konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví, s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
Článek 4
Konkrétní cíle
Konkrétními cíli programu jsou:
a)
podporovat schopnost evropských kulturních a kreativních odvětví působit nadnárodně a mezinárodně;
b)
podporovat nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl a nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů, zejména umělců, získávat nové publikum a rozšiřovat publikum stávající a zlepšovat přístup ke kulturním a kreativním dílům v Unii i jinde se zvláštním zaměřením na děti, mladé lidi, osoby se zdravotním postižením a nedostatečně zastoupené skupiny;
c)
udržitelně posílit finanční možnosti MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích a současně usilovat o zajištění vyváženého zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví;
d)
podporováním nadnárodní politické spolupráce podněcovat rozvoj politik, inovace, kreativitu, budování publika a vytváření nových obchodních a řídících modelů.
Článek 5
Evropská přidaná hodnota
1. Program se zřetelem ke specifické umělecké a k hospodářské hodnotě kultury podporuje akce a činnost s evropskou přidanou hodnotou v kulturních a kreativních odvětvích. Přispívá k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ.
2. Evropská přidaná hodnota se zajistí prostřednictvím jednoho nebo více z následujících:
a)
nadnárodního charakteru akcí a činností, které doplní regionální, vnitrostátní, mezinárodní a jiné programy a politiky Unie, a jejich dopadu na kulturní a kreativní odvětví a na občany a jejich znalost jiných kultur, než je jejich vlastní kultura;
b)
rozvoje a podpory nadnárodní spolupráce kulturních a kreativních činitelů, včetně umělců, profesionálů v audiovizi, organizací působících v kulturních a kreativních odvětvích a audiovizuálních subjektů, zaměřených na podněcování komplexnější, rychlejší, účinnější a dlouhodobě úspěšné reakce na celosvětové výzvy;
c)
úspor z rozsahu a kritického množství, které podpora Unie dokáže zajistit a které násobí možnosti získávání dalších finančních prostředků;
d)
zajištění rovnějších podmínek v evropských kulturních a kreativních odvětvích zohledněním zemí s nízkou produkční kapacitou nebo zemí či regionů s omezenou zeměpisnou nebo jazykovou oblastí.
Článek 6
Struktura programu
Program tvoří:
a)
dílčí program MEDIA;
b)
dílčí program Kultura;
c)
meziodvětvová složka.
Článek 7
Loga dílčích programů
1. Komise zajistí zviditelnění programu prostřednictvím log, přičemž každý dílčí program bude mít své vlastní logo.
2. Příjemci prostředků z dílčího programu MEDIA používají logo stanovené v příloze II. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
3. Příjemci prostředků z dílčího programu Kultura používají logo, které stanoví Komise. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
4. Loga dílčích programů jsou oprávněny používat rovněž Komise a kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16.
Článek 8
Přístup k programu
1. Program podporuje kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni v souladu s Úmluvou Unesco z roku 2005.
2. Programu se mohou účastnit členské státy.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, program je otevřen účasti následujících zemí, pokud zaplatí dodatečné prostředky a, v případě dílčího programu MEDIA, splní podmínky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (20):
a)
přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
b)
ty země ESVO, které jsou členy Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou;
c)
Švýcarská konfederace na základě dvoustranné dohody;
d)
země, na které se vztahuje evropská politika sousedství v souladu s postupy stanovenými s těmito zeměmi v návaznosti na rámcové dohody o jejich účasti na programech Unie.
4. Země uvedené v odst. 3 písm. a) a d) jsou vyloučeny z účasti na záručním nástroji.
5. Program je otevřen akcím v oblasti dvoustranné či mnohostranné spolupráce zaměřeným na vybrané země nebo regiony na základě zaplacení dodatečných prostředků dotčenými zeměmi nebo regiony a zvláštních opatření, která s nimi budou dohodnuta.
6. Program umožňuje spolupráci a společné akce se zeměmi, které se jej neúčastní, a s mezinárodními organizacemi, které působí v kulturních a kreativních odvětvích, jako jsou Unesco, Rada Evropy, OECD nebo WIPO, a to na základě společných příspěvků pro uskutečnění cílů programu.
KAPITOLA II
Dílčí program MEDIA
Článek 9
Priority dílčího programu MEDIA
1. Priority v oblasti posílení kapacity evropského audiovizuálního odvětví za účelem nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
snadnější získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi a rozvoj sítí, včetně používání digitálních technologií s cílem zajistit přizpůsobení se vývoji na trhu, testování nových strategií budování publika a testování nových obchodních modelů;
b)
zvyšování schopnosti audiovizuálních subjektů vytvářet evropská audiovizuální díla s potenciálem pohybovat se v rámci Unie i mimo ni a usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí, včetně koprodukcí s provozovateli televizního vysílání;
c)
podpora mezipodnikových výměn usnadňováním přístupu na trhy a k obchodním nástrojům umožňujícím audiovizuálním subjektům zviditelnit jejich projekty na trhu Unie a na mezinárodních trzích.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu jsou tyto:
a)
podpora distribuce filmů v kinech prostřednictvím nadnárodního marketingu, budování značky (branding), distribuce a uvádění audiovizuálních děl;
b)
podpora nadnárodního marketingu, budování značky a distribuce audiovizuálních děl na všech platformách mimo kina;
c)
podpora budování publika jako prostředek podněcování zájmu o evropská audiovizuální díla a zlepšování přístupu k nim, zejména prostřednictvím propagace, akcí, filmové gramotnosti a festivalů;
d)
podpora nových způsobů distribuce, a tím možnosti vzniku nových obchodních modelů.
Článek 10
Opatření na podporu dílčího programu MEDIA
Za účelem provádění priorit stanovených v článku 9 dílčí program MEDIA podporuje:
a)
rozvoj komplexní škály vzdělávacích opatření, která podporují získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi, sdílení znalostí a iniciativ pro vytváření sítí, včetně zapojení digitálních technologií;
b)
vývoj evropských audiovizuálních děl, zejména filmů a televizních děl, jako jsou hrané filmy, dokumentární filmy a filmy pro děti a animované filmy, jakož i interaktivních děl, jako jsou videohry a multimédia, se zvýšeným potenciálem pro přeshraniční pohyb;
c)
činnosti zaměřené na podporu evropských audiovizuálních produkčních společností, zejména nezávislých produkčních společností, za účelem usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí audiovizuálních děl, včetně televizních děl;
d)
činnosti napomáhající tomu, aby se evropští a mezinárodní koprodukční partneři setkávali, nebo poskytující nepřímou podporu audiovizuálním dílům koprodukovaným mezinárodními koprodukčními fondy se sídlem v zemi účastnící se programu;
e)
usnadňování přístupu k oborovým obchodním akcím a trhům v audiovizuální oblasti a používání internetových obchodních nástrojů v Unii i mimo ni;
f)
zavádění systémů podpory pro distribuci zahraničních evropských filmů prostřednictvím jejich distribuce v kinech a na ostatních platformách, jakož i pro mezinárodní prodejní činnosti, zejména titulkování, dabování a zvukový popis audiovizuálních děl;
g)
usnadňování pohybu evropských filmů po celém světě a mezinárodních filmů v Unii na všech distribučních platformách, a to prostřednictvím projektů mezinárodní spolupráce v audiovizuálním odvětví;
h)
síť provozovatelů evropských kin uvádějících významný podíl zahraničních evropských filmů;
i)
iniciativy představující a podporující rozmanitost evropských audiovizuálních děl, včetně krátkých filmů, jako například festivaly a jiné propagační akce;
j)
činnosti zaměřené na propagaci filmové gramotnosti a na zvyšování znalostí publika, zejména mladého, o evropských audiovizuálních dílech a jeho zájmu o ně, včetně audiovizuálního a kinematografického dědictví;
k)
inovativní akce testující nové obchodní modely a nástroje v oblastech, které budou pravděpodobně ovlivněny zavedením a používáním digitálních technologií.
Článek 11
Evropská audiovizuální observatoř
1. Unie je členem observatoře po dobu trvání programu.
2. Účast Unie na observatoři přispívá k dosažení priorit dílčího programu MEDIA následujícími způsoby:
a)
podporou transparentnosti a vytvářením rovných podmínek týkajících se přístupu k právním a finančním či tržním informacím a přínosem ke srovnatelnosti právních a statistických informací;
b)
poskytováním údajů a analýz trhu užitečných pro stanovení směrů činnosti dílčího programu MEDIA a pro vyhodnocení jejich dopadu na trh.
3. Při jednáních s observatoří zastupuje Unii Komise.
KAPITOLA III
Dílčí program Kultura
Článek 12
Priority dílčího programu Kultura
1. Priority v oblasti posílení kapacity kulturních a kreativních odvětví za účelem jejich nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
podpora akcí poskytujících kulturním a kreativním činitelům dovednosti, schopnosti a know-how přispívající k posílení kulturních a kreativních odvětví, včetně povzbuzování k přechodu na digitální technologie, testování inovačních přístupů k budování publika a testování nových obchodních a řídících modelů;
b)
podpora akcí umožňujících kulturním a kreativním činitelům spolupracovat na mezinárodní úrovni a internacionalizovat svou profesní dráhu a činnost v Unii i mimo ni, pokud možno na základě dlouhodobých strategií;
c)
poskytování podpory na posílení evropských kulturních a kreativních organizací a mezinárodních sítí s cílem usnadňovat přístup k profesním příležitostem.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu a mobility jsou tyto:
a)
podpora mezinárodních turné, akcí, výstav a festivalů;
b)
podpora oběhu evropské literatury za účelem zajištění její nejširší možné dostupnosti;
c)
podpora budování publika jakožto prostředku k podněcování zájmu o evropská kulturní a kreativní díla a hmotné a nehmotné kulturní dědictví a zlepšování přístupu k nim.
Článek 13
Opatření na podporu dílčího programu Kultura
1. Za účelem provádění priorit stanovených v článku 12 dílčí program Kultura podporuje:
a)
nadnárodní projekty spolupráce, které sdružují kulturní a kreativní organizace z různých zemí za účelem provádění odvětvových nebo meziodvětvových činností;
b)
činnosti evropských sítí kulturních a kreativních organizací z různých zemí;
c)
činnosti organizací s evropským posláním, které podporují rozvoj nových talentů a podněcují nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a pohyb děl a jež mohou dalekosáhle ovlivňovat kulturní a kreativní odvětví a zajistit trvalé účinky;
d)
literární překlad a jeho další propagace;
e)
zvláštní akce zaměřené na zviditelňování bohatství a rozmanitosti evropských kultur a na podporu mezikulturního dialogu a vzájemného porozumění, například prostřednictvím kulturních cen Unie, akce evropských hlavních měst kultury a akce označení „Evropské dědictví“.
2. Opatření uvedená v odstavci 1 podporují zejména neziskové projekty.
KAPITOLA IV
Meziodvětvová složka
Článek 14
Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví
1. Komise zřídí záruční nástroj zaměřený na kulturní a kreativní odvětví.
Tento záruční nástroj bude fungovat jako samostatně a bude zřízen a spravován v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.
2. Prioritami záručního nástroje jsou:
a)
usnadňovat přístup k financování MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím napříč kulturními a kreativními odvětvími;
b)
zlepšovat schopnost zúčastněných finančních zprostředkovatelů posuzovat rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty, mimo jiné prostřednictvím technické pomoci, rozvoje znalostí a opatření pro vytváření sítí.
Priority jsou prováděny v souladu s přílohou I.
3. V souladu s čl. 139 odst. 4 finančního nařízení uplatňuje Komise na záruční nástroj nepřímé řízení, v jehož rámci pověřuje úkoly EIF, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodě iii) uvedeného nařízení, za podmínek stanovených dohodou mezi Komisí a EIF.
Článek 15
Nadnárodní politická spolupráce
1. Za účelem povzbuzení nadnárodní politické spolupráce podporuje meziodvětvová složka:
a)
nadnárodní výměnu zkušeností a know-how týkajících se nových obchodních a řídících modelů, činnosti vzájemného učení a vytváření sítí mezi organizacemi činnými v kulturní a kreativní oblasti a tvůrci politik v souvislosti s rozvojem kulturních a kreativních odvětví a případně i podporu vytváření digitálních sítí;
b)
shromažďování údajů o trhu, studie, analýzy trhu práce a potřebných dovedností, analýzy evropských a vnitrostátních kulturních politik a podporu statistických zjišťování, jež jsou založena na nástrojích a kritériích specifických pro jednotlivá odvětví a hodnocení, včetně měření všech aspektů dopadu programu;
c)
platbu členského poplatku Unie v observatoři s cílem podporovat sběr a analýzu dat v audiovizuálním odvětví;
d)
testování nových meziodvětvových obchodních přístupů k financování, distribuci a zpeněžování tvorby;
e)
konference, semináře a politický dialog, mimo jiné v oblasti kulturní a mediální gramotnosti, jež případně podporují vytváření digitálních sítí;
f)
kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16 a plnění jejich úkolů.
2. Komise vypracuje do 30. června 2014 studii proveditelnosti, jež se bude zabývat možností sběru a analýzy údajů v kulturních a kreativních odvětvích, vyjma odvětví audiovizuálního, a předloží její výsledky Evropskému parlamentu a Radě.
Komise může na základě výsledků této studie proveditelnosti předložit odpovídající návrh na změnu tohoto nařízení.
Článek 16
Síť kanceláří programu Kreativní Evropa
1. Země účastnící se programu zřídí v souladu s vnitrostátními právními předpisy a postupy a v součinnosti s Komisí síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
2. Komise síť kanceláří programu Kreativní Evropa podporuje.
3. Síť kanceláří programu Kreativní Evropa plní níže uvedené úkoly, přičemž zohledňuje specifické rysy každého odvětví:
a)
poskytuje informace o programu a propaguje jej ve své zemi;
b)
pomáhá kulturním a kreativním odvětvím v souvislosti s programem a poskytuje základní informace o dalších relevantních možnostech podpory, které jsou dostupné v rámci politiky Unie;
c)
podněcuje přeshraniční spolupráci v kulturních a kreativních odvětvích;
d)
podporuje Komisi poskytováním pomoci v souvislosti s kulturními a kreativními odvětvími v zemích účastnících se programu, například prostřednictvím poskytování dostupných údajů o těchto odvětvích;
e)
podporuje Komisi při zajišťování náležité komunikace o výsledcích a dopadech programu;
f)
zajišťuje komunikaci a šíření informací o získaných finančních prostředcích Unie a o dosažených výsledcích za své země.
4. Komise v součinnosti s členskými státy zajistí kvalitu i výsledky služby poskytované sítí kanceláří programu Kreativní Evropa, a to prostřednictvím pravidelného a nezávislého sledování a hodnocení.
KAPITOLA V
Výsledky výkonnosti a šíření
Článek 17
Soudržnost a doplňkovost
1. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkovou soudržnost a doplňkovost programu s:
a)
příslušnými politikami Unie, například v oblastech vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví, vnitřního trhu, digitální agendy, mládeže, občanství, vnějších vztahů, obchodu, výzkumu a inovací, podnikání, cestovního ruchu, spravedlnosti, rozšíření a rozvoje;
b)
jinými příslušnými finančními zdroji Unie v oblasti kultury a médií, zejména s Evropským sociálním fondem, Evropským fondem pro regionální rozvoj a programy na podporu výzkumu a inovací a také s finančními nástroji týkajícími se spravedlnosti a občanství, programy vnější spolupráce a předvstupními nástroji.
2. Toto nařízení se použije a provádí, aniž jsou dotčeny mezinárodní závazky Unie.
Článek 18
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování a vnější hodnocení programu podle níže uvedených kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti:
a)
ukazatele pro obecné cíle uvedené v článku 3:
i)
úroveň zaměstnanosti v kulturních a kreativních odvětvích, změna zaměstnanosti v těchto odvětvích a jejich podíl na zaměstnanosti a na hrubém domácím produktu;
ii)
počet lidí využívajících přístup k evropským kulturním a kreativním dílům, pokud možno včetně děl pocházejících z jiných zemí, než je jejich vlastní země;
b)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. a):
i)
rozsah mezinárodních činností kulturních a kreativních organizací a počet vytvořených nadnárodních partnerství;
ii)
počet vzdělávacích příležitostí a aktivit podporovaných programem, které zlepšily schopnosti a zvýšily zaměstnatelnost kulturních a kreativních činitelů, včetně profesionálů v audiovizi;
c)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program MEDIA:
i)
počet prodaných vstupenek do kin na zahraniční evropské filmy v Evropě a na evropské filmy ve světě (na 10 nejdůležitějších neevropských trzích);
ii)
procento evropských audiovizuálních děl v kinech, v televizi a na digitálních platformách;
iii)
počet lidí v členských státech využívajících přístup k zahraničním evropským audiovizuálním dílům a počet lidí v zemích účastnících se programu, kteří využívají přístup k evropským audiovizuálním dílům;
iv)
počet evropských videoher vyrobených v Unii i v zemích účastnících se programu;
d)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program Kultura:
i)
počet lidí přímo a nepřímo oslovených prostřednictvím projektů podporovaných programem;
ii)
počet projektů zaměřených na děti, mladé lidi a nedostatečně zastoupené skupiny a odhadovaný počet oslovených lidí;
e)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c):
i)
objem půjček zajištěných v rámci záručního nástroje a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací;
ii)
objem půjček poskytnutých zúčastněnými finančními zprostředkovateli a rozčleněných do kategorií podle země původu;
iii)
počet a zeměpisné rozložení zúčastněných finančních zprostředkovatelů;
iv)
počet MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací využívajících záruční nástroj a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví;
v)
průměrná míra nesplácení půjček;
vi)
dosažený pákový efekt zajištěných půjček v poměru k orientačnímu pákovému efektu (1:5,7);
f)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. d):
i)
počet členských států používajících při přípravě vnitrostátních politik výsledky otevřené metody koordinace;
ii)
počet nových iniciativ a výsledků politiky.
2. Výsledky procesu sledování a hodnocení se zohlední při provádění programu.
3. Kromě pravidelného sledování programu vypracuje Komise hodnotící zprávu v polovině období založenou na externím a nezávislém hodnocení, která:
a)
obsahuje kvalitativní a kvantitativní prvky s cílem posoudit účinnost programu o dosažení jeho cílů, jeho účinnost a jeho evropskou přidanou hodnotu;
b)
se zabývá možnostmi zjednodušení programu, vnitřní a vnější soudržností programu, trvajícím významem všech cílů a také přínosem opatření k prioritám Unie, jimiž jsou inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění;
c)
zohlední výsledky hodnocení týkající se dlouhodobého dopadu rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES.
4. Hodnotící zprávu v polovině období uvedenou v odstavci 3 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017.
5. Na základě závěrečného externího a nezávislého hodnocení vypracuje Komise závěrečnou hodnotící zprávu, v níž na základě vybraných kvantitativních a kvalitativních ukazatelů vyhodnotí dlouhodobější dopady programu a jeho udržitelnost. Pokud jde o specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c), vyhodnotí Komise rovněž účinky záručního nástroje na přístup MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích k bankovním půjčkám, jakož i související výdaje.
6. Závěrečnou hodnotící zprávu uvedenou v odstavci 5 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2022.
Článek 19
Komunikace a šíření
1. Komise poskytne zemím účastnícím se programu informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, přičemž rozhodnutí o výběru jim sdělí do dvou týdnů od jejich přijetí.
2. Příjemci v rámci projektů podporovaných programem zajistí komunikaci a šíření informací o financování Unie, které obdrželi, a o dosažených výsledcích.
3. Komise zajistí šíření příslušných informací síti kanceláří programu Kreativní Evropa.
KAPITOLA VI
Akty v přenesené pravomoci
Článek 20
Přenesení pravomocí na Komisi
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem -21, pokud jde o doplnění kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti stanovených v čl. 18 odst. 1.
Článek 21
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku -20 je svěřena Komisi na dobu trvání programu.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku -20 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku -20 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
KAPITOLA VII
Prováděcí ustanovení
Článek 22
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní program týkající se dílčích programů a meziodvětvové složky. Komise v ročních pracovních programech zajistí, aby byly obecné a specifické cíle stanovené v článcích 3 a 4 i priority stanovené v článcích 9 a 12 prováděny každoročně a konzistentním způsobem, a nastíní očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou výši plánu financování. Roční pracovní program rovněž obsahuje popis opatření, jež mají být financována, informaci o částce přidělené na jednotlivá opatření a orientační harmonogram provádění.
U grantů musí roční pracovní program obsahovat priority, kritéria způsobilosti a výběru a kritéria pro poskytnutí grantu a maximální míru spolufinancování. Finanční příspěvek z programu dosahuje maximálně 80 % nákladů podporovaných činností.
V případě záručního nástroje musí roční pracovní program obsahovat kritéria způsobilosti a výběru finančních zprostředkovatelů, kritéria vyloučení související s obsahem projektů předložených zúčastněným finančním zprostředkovatelům, roční příděl do EIF, jakož i kritéria způsobilosti a výběru poskytovatelů v oblasti budování kapacit a kritéria pro poskytnutí záruky těmto poskytovatelům.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 4.
3. Komise přijme obecné pokyny k provádění programu poradním postupem podle čl. 23 odst. 3.
Článek 23
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor („Výbor Kreativní Evropy“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor Kreativní Evropy může zasedat v různých složeních v závislosti na tom, jakými konkrétními otázkami souvisejícími s dílčími programy a meziodvětvovou složkou.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 24
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020, se stanoví na 1 462 724 000 EUR v běžných cenách.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 se rozdělí takto:
a)
nejméně 56 % na dílčí program MEDIA;
b)
nejméně 31 % na dílčí program Kultura;
c)
nejvýše 13 % na meziodvětvovou složku, z nichž jsou alespoň 4 % přidělena na opatření podporující nadnárodní spolupráci uvedená v článku 15 a na síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
3. Součástí tohoto přídělu stanoveného v odstavci 1a jsou administrativní náklady spojené s prováděním programu a celková částka těchto výdajů nesmí přesáhnout 7 % rozpočtu programu, z čehož se 5 % určí na provádění dílčího programu MEDIA a 2 % na provádění dílčího programu Kultura.
4. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat rovněž výdaje vztahující se na přípravu, sledování, kontrolu, audit a hodnocení přímo nezbytné k řízení programu a k dosažení jeho cílů; zejména na studie, schůzky odborníků, informační a komunikační činnosti, včetně sdělování politických priorit Unie týkajících se obecných cílů programu, výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací a také veškeré další výdaje na technickou a administrativní pomoc, jež Komisi vzniknou při řízení programu.
5. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat výdaje na technickou a správní pomoc nezbytnou pro zajištění přechodu mezi opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES a tímto nařízením.
V případě potřeby lze prostředky pro krytí podobných výdajů zanést do rozpočtu i po roce 2020, s cílem umožnit řízení akcí, jež nebyly dokončeny k 31. prosinci 2020.
6. Odchylně od článku 130 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v řádně odůvodněných případech může Komise považovat za způsobilé náklady, které se přímo vztahují k provádění podporovaných akcí a činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před podáním žádosti o grant.
Článek 25
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů a kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou v rámci programu nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, které vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA VIII
Závěrečná ustanovení
Článek 26
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES se tímto zrušují s účinkem od 1. ledna 2014.
2. Činnosti zahájené k 31. prosinci 2013 na základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 jsou až do svého skončení nadále řízeny v souladu s uvedenými rozhodnutími.
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku 11. prosince 2013.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1295/2013,
annettu 11 päivänä joulukuuta 2013,
Luova Eurooppa -ohjelman (2014-2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan 4 kohdan, 167 artiklan 5 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan ja 173 artiklan 3 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyllä sopimuksella pyritään yhä tiiviimpään yhteyteen Euroopan kansojen välillä ja annetaan unionille tehtäväksi muiden muassa myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi, pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista moninaisuutta ja huolehtien samalla siitä, että unionin teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tarpeelliset edellytykset turvataan. Tarvittaessa unioni tukee ja täydentää tältä osin jäsenvaltioiden toimia, joiden tarkoituksena on edistää kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan ja kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä vuonna 2005 tehdyn Unescon yleissopimuksen, jäljempänä 'vuoden 2005 Unescon yleissopimus', mukaisesti, vahvistaa kulttuurialan ja luovien alojen kilpailukykyä ja helpottaa mukautumista elinkeinoelämän muutoksiin.
(2)
Unionin tuki kulttuurialalle ja luoville aloille perustuu pääasiassa kokemuksiin unionin ohjelmista, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1718/2006/EY (4) ("MEDIA-ohjelma"), Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1855/2006/EY (5) ("Kulttuuri-ohjelma") sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1041/2009/EY (6) ("MEDIA Mundus -ohjelma"). Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1622/2006/EY (7) ("Euroopan kulttuuripääkaupunkitoimi") sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1194/2011/EU (8) ("Euroopan kulttuuriperintötunnusta koskeva toimi") vaikuttavat myös osaltaan kulttuurialalle ja luoville aloille annettavaan unionin tukeen.
(3)
Komission tiedonannossa kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta, jonka neuvosto vahvisti 16 päivänä marraskuuta 2007 antamallaan päätöslauselmalla (9) ja Euroopan parlamentti 10 päivänä huhtikuuta 2008 antamallaan päätöslauselmalla (10), asetetaan tavoitteet unionin tulevalle toiminnalle kulttuurialalla ja luovilla aloilla. Toimintasuunnitelman tarkoituksena on edistää kulttuurista moninaisuutta ja kulttuurien välistä vuoropuhelua, vahvistaa kulttuurin asemaa luovuuden lähteenä kasvun ja työllisyyden vauhdittamiseksi sekä tuoda esille kulttuurin keskeistä merkitystä unionin kansainvälisissä suhteissa.
(4)
Kulttuuriala ja luovat alat ovat tärkeässä asemassa taistelussa kaikenlaista syrjintää, kuten rasismia ja muukalaisvihaa, vastaan ja tarjoavat merkittävän foorumin sananvapaudelle ja kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden kunnioittamisen edistämiselle tukien näin Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja varsinkin sen 11, 21 ja 22 artiklan toteutumista.
(5)
Unioni on osapuolena vuoden 2005 Unescon yleissopimuksessa, joka tuli voimaan 18 päivänä maaliskuuta 2007 ja jossa korostetaan, että kulttuuritoiminnoilla, -hyödykkeillä ja -palveluilla on sekä taloudellinen että kulttuurinen arvo, koska ne toimivat identiteettien, arvojen ja merkitysten välittäjinä, eikä niitä siten voi kohdella pelkästään kaupallista merkitystä omaavina. Yleissopimuksen tavoitteena on vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä, johon kuuluvat myös kansainväliset yhteistuotanto- ja yhteisjakelusopimukset, ja solidaarisuutta kaikkien maiden ja yksilöiden kulttuuri-ilmaisujen tukemiseksi. Yleissopimuksessa todetaan lisäksi, että on otettava asianmukaisesti huomioon eri yhteiskuntaryhmien, myös vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden, erityisasema ja -tarpeet. Kulttuurialan ja luovien alojen tukiohjelmalla olisi vaalittava kulttuurien moninaisuutta kansainvälisellä tasolla kyseisen yleissopimuksen mukaisesti.
(6)
Aineellista ja aineetonta kulttuuriperintöä olisi edistettävä muun muassa aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta vuonna 2003 tehdyssä Unescon yleissopimuksessa sekä maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta vuonna 1972 tehdyssä Unescon yleissopimuksessa tarkoitetulla tavalla, sillä näin voidaan osaltaan lisätä merkityksellisten kohteiden arvostusta ja mahdollistaa samalla se, että kansat kokevat tällaisten kohteiden kulttuurisen ja historiallisen arvon omakseen.
(7)
Komission tiedonannossa "EUROOPPA 2020 - Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia", jäljempänä 'Eurooppa 2020 -strategia', määritellään toimintasuunnitelma, jolla unionista tehdään älykäs, kestävä ja osallistava talous, jossa työllisyys, tuottavuus ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ovat korkealla tasolla. Tässä tiedonannossa komissio totesi, että unionin on saatava aikaan houkuttelevammat olosuhteet innovoinnille ja luovuudelle. Kulttuuriala ja luovat alat poikivat tältä osin innovatiivisia ideoita, jotka voidaan muuntaa tuotteiksi ja palveluiksi, jotka puolestaan synnyttävät kasvua ja työpaikkoja ja auttavat vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin. Huippuosaaminen ja kilpailukyky kyseisillä aloilla perustuvat pääasiassa taiteilijoiden, luovan työn tekijöiden ja ammattilaisten työhön, jota on tuettava. Siksi olisi parannettava mahdollisuuksia rahoituksen saantiin kulttuurialalla ja luovilla aloilla.
(8)
Taiteilijoille ja kulttuurialan ammattilaisille suunnatuista liikkuvuutta koskevista tiedotuspalveluista antamissaan päätelmissä (11) neuvosto totesi taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten liikkuvuuden olevan tärkeää unionille ja Eurooppa 2020 -strategiassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiselle sekä kehotti jäsenvaltioita ja komissiota edistämään toimivaltansa puitteissa ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kattavien ja oikeiden tietojen antamista taiteilijoille ja kulttuurialan ammattilaisille, jotka haluavat liikkua unionissa.
(9)
Yhteisen kulttuurialueen kehittämisen tukemiseksi on tärkeää edistää kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden liikkuvuutta yli rajojen sekä kulttuurialan ja luovien alojen teosten, myös audiovisuaalisten teosten ja tuotteiden, rajatylittävää levitystä, sillä näin lisätään kulttuurivaihtoa ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua.
(10)
MEDIA-, Kulttuuri-, ja MEDIA Mundus -ohjelmia on seurattu säännöllisesti, niistä on tehty ulkopuolisia arviointeja ja niiden tulevaisuudesta on järjestetty julkisia kuulemisia, minkä perusteella on selvää, että kyseisillä ohjelmilla on erittäin tärkeä rooli Euroopan kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden vaalimisessa ja edistämisessä. Kyseisistä seuranta-, arviointi- ja kuulemistoimista sekä erinäisistä riippumattomista tutkimuksista, erityisesti kulttuurialan ja luovien alojen yritystoiminnallista ulottuvuutta koskevasta selvityksestä, käy myös ilmi, että näillä aloilla on yhteisiä haasteita, kuten digitalisoitumisen ja globalisoitumisen aiheuttama nopea muutos, kielellisestä moninaisuudesta johtuva markkinoiden pirstaleisuus, rahoituksen saannin vaikeudet, monimutkaiset hallinnolliset menettelyt ja vertailukelpoisten tietojen puute, jotka kaikki edellyttävät toimia unionin tasolla.
(11)
Euroopan kulttuuriala ja luovat alat ovat kehittyneet kansallisten ja kielellisten rajojen mukaisesti luonnostaan moninaisiksi, mistä on tuloksena kulttuurisesti rikas ja hyvin itsenäinen kulttuurikenttä, joka tarjoaa kanavan Euroopan kulttuuriperinnön eri ilmenemismuodoille. Toisaalta tällainen eriytyminen aiheuttaa myös lukuisia esteitä, jotka hankaloittavat kulttuurialan ja luovien alojen teosten sujuvaa rajatylittävää levitystä ja vaikeuttavat kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden liikkuvuutta unionin sisällä ja sen ulkopuolella, mikä saattaa johtaa maantieteelliseen epätasapainoon ja rajoittaa kuluttajien valintamahdollisuuksia.
(12)
Koska Euroopan kulttuurialalle ja luoville aloille on luonteenomaista kielellinen moninaisuus, jonka johdosta jotkut alat ovat jakautuneet kielirajojen mukaisesti, tekstittäminen, jälkiäänittäminen ja kuvailutulkkaus ovat keskeisessä asemassa kulttuurialan ja luovien alojen teosten, myös audiovisuaalisten teosten, levityksen kannalta.
(13)
Digitalisoitumisella on valtaisa vaikutus kulttuurialan ja luovien alojen tuotteiden ja palvelujen tuotantoon, levitykseen, saatavuuteen, kulutukseen ja rahallisen arvon määräytymiseen. Samaan aikaan kun tunnustetaan tarve uuden tasapainon etsimiseen kulttuurialan ja luovien alojen teosten parantuneen saatavuuden, taiteilijoiden ja luovan työn tekijöiden kohtuullisen korvauksen varmistamisen ja uusien liiketoimintamallien syntymisen välillä, digitalisoitumisesta johtuvat muutokset tarjoavat laajoja mahdollisuuksia Euroopan kulttuurialalle ja luoville aloille sekä yleensä eurooppalaiselle yhteiskunnalle. Levityskustannusten aleneminen, uudet jakelukanavat, mahdollisuudet tavoittaa uusia ja entistä laajempia yleisöryhmiä ja erikoistuotteille avautuvat uudet mahdollisuudet voivat helpottaa kulttuurialan ja luovien alojen teosten saatavuutta ja lisätä niiden levitystä maailmanlaajuisesti. Jotta nämä mahdollisuudet voitaisiin täysin hyödyntää ja sopeutua digitalisoitumisen ja globalisoitumisen tuomiin muutoksiin, kulttuurialalla ja luovilla aloilla olisi hankittava uusia taitoja, voitava saada helpommin rahoitusta laitteistojen saattamiseksi ajan tasalle, kehitettävä uusia tuotanto- ja jakelumenetelmiä ja sopeutettava liiketoimintamalleja.
(14)
Nykyiset levityskäytännöt muodostavat perustan elokuvien rahoitusjärjestelmälle ja vahvistavat sitä. On kuitenkin kasvava tarve edistää houkuttelevan laillisen verkkotarjonnan syntyä ja kannustaa innovointiin. Siksi on erityisen tärkeää edistää uusia levitystapoja uusien liiketoimintamallien kehittämisen mahdollistamiseksi.
(15)
Elokuvateatterien digitalisointi on ollut pitkään ongelma monille pienille elokuvateatteritoiminnan harjoittajille ja etenkin yhden salin teatterien omistajille, koska digitaaliset esityslaitteet ovat kalliita. Vaikka kulttuuriasiat kuuluvat ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan ja jäsenvaltioiden olisi siksi pyrittävä ratkaisemaan tämä ongelma tapauksen mukaan kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla, elokuvateattereiden digitalisointiin on mahdollista saada rahoitusta unionin ohjelmista ja rahastoista, etenkin sellaisista, jotka on tarkoitettu paikallisen ja alueellisen kehityksen tukemiseen.
(16)
Yleisötyö ja tällöin etenkin nuorten huomioon ottaminen edellyttää unionilta erityistä sitoutumista, etenkin medialukutaidon ja elokuvakasvatuksen tukemiseksi.
(17)
Yksi kulttuurialan ja luovien alojen, varsinkin mikroyritysten, pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä 'pk-yritykset', sekä mikro-organisaatioiden ja pienten ja keskisuurten organisaatioiden, mukaan lukien voittoa tavoittelemattomat yhteisöt ja kansalaisjärjestöt, kohtaamista suurimmista haasteista on vaikeus saada varoja, joita ne tarvitsevat rahoittaakseen toimintaansa, kasvaakseen, säilyttääkseen kilpailukykynsä ja lisätäkseen sitä tai kansainvälistääkseen toimintaansa. Vaikka ongelma on yleinen juuri pk-yrityksissä yleensäkin, tilanne on selvästi vaikeampi kulttuurialalla ja luovilla aloilla, koska niiden tuotannontekijät ja pääomat ovat monelta osin aineettomia, ne profiloituvat toiminnassaan prototyyppien luojina ja niille on ominaista pyrkiä ottamaan riskejä ja tehdä kokeiluja voidakseen innovoida. Myös rahoitusalan on ymmärrettävä tämä riskinottotarve ja tuettava sitä.
(18)
Eurooppalainen luovien alojen liittoutuma (European Creative Industries Alliance) on pilottihanke ja monialainen aloite, jolla etupäässä tuetaan luovia aloja toimintapolitiikan tasolla. Sen tavoitteena on saada lisärahoitusta luoville aloille ja herättää luovien alojen tarjoamille palveluille kysyntää muilla aloilla. Tarkoituksena on testata ja käyttää uusia välineitä, joilla voidaan paremmin tukea luovien alojen innovointia, toimintapolitiikkaa koskevaa eurooppalaisten, kansallisten ja alueellisten sidosryhmien välistä oppimisfoorumia varten.
(19)
Kulttuurialan ja luovien alojen nykyisten MEDIA-, Kulttuuri- ja MEDIA Mundus -ohjelmien yhdistäminen yhdeksi kattavaksi ohjelmaksi, jäljempänä 'ohjelma', auttaisi tehokkaammin pk-yrityksiä, mikro-organisaatioita sekä pieniä ja keskisuuria organisaatioita niiden pyrkiessä hyödyntämään digitalisoitumisen ja globalisoitumisen tarjoamia mahdollisuuksia ja auttaisi niitä selviytymään ongelmista, jotka nykyisin aiheuttavat markkinoiden pirstoutumista. Jotta ohjelma olisi vaikuttava, siinä olisi otettava huomioon eri alojen erityispiirteet, niiden erilaiset kohderyhmät ja niiden erityistarpeet soveltamalla räätälöityjä toimintamalleja kahdessa eri alaohjelmassa ja yhdessä monialaisessa toimintalinjassa. Erityisen tärkeää on huolehtia siitä, että ohjelman ja osaamiseen erikoistuvien kansallisten ja alueellisten strategioiden synergiaedut hyödynnetään täytäntöönpanossa. Tämän vuoksi ohjelmalla olisi perustettava kulttuurialaa ja luovia aloja varten yhtenäinen tukikehys, joka koostuu avustusjärjestelmästä ja sitä täydentävästä rahoitusvälineestä.
(20)
Ohjelmassa olisi otettava huomioon kulttuurin ja kulttuuritoiminnan kaksitahoinen luonne ja tunnustettava yhtäältä kulttuurin itseisarvo ja taiteellinen arvo sekä toisaalta näiden alojen taloudellinen arvo, mukaan lukien niiden laajempi yhteiskunnallinen vaikutus luovuuteen, innovointiin ja sosiaaliseen osallisuuteen.
(21)
Ohjelman täytäntöönpanossa olisi otettava huomioon kulttuurin itseisarvo sekä kulttuurialan ja luovien alojen erityispiirteet, mukaan lukien Kulttuurin alaohjelmasta tuettavien voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden ja hankkeiden tärkeys.
(22)
Itsenäisen rahoitusvälineen eli kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausvälineen, jäljempänä 'lainantakausväline', olisi mahdollistettava kulttuurialan ja luovien alojen yleinen kasvu ja etenkin riittävä vipuvaikutus uusia toimia ja mahdollisuuksia varten. Valittujen rahoituksen välittäjien olisi toiminnallaan tuettava kulttuurialan ja luovien alojen hankkeita, jotta voidaan varmistaa lainasalkun tasapainoisuus maantieteellisen kattavuuden ja eri alojen edustuksen osalta. Lisäksi julkiset ja yksityiset organisaatiot ovat tässä yhteydessä tärkeässä asemassa laajapohjaisen lähestymistavan omaksumiseksi lainantakausvälineessä.
(23)
Rahoitusta olisi annettava myös Euroopan kulttuuripääkaupunkitointa ja Euroopan kulttuuriperintötunnusta koskevan toimen hallintoa varten, sillä ne vahvistavat tunnetta kuulumisesta yhteiseen kulttuurialueeseen, edistävät kulttuurien välistä vuoropuhelua ja keskinäistä ymmärrystä ja lisäävät kulttuuriperinnön arvoa.
(24)
Jäsenvaltioiden sekä niiden merentakaisten maiden ja alueiden lisäksi, jotka voivat osallistua ohjelmaan neuvoston päätöksen 2001/822/EY (12) 58 artiklan nojalla, myös Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maiden, jotka ovat Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen osapuolia, sekä Sveitsin valaliiton olisi voitava osallistua ohjelmaan tietyin edellytyksin. Liittyvien maiden, ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden olisi myös voitava osallistua ohjelmaan lainantakausvälinettä lukuun ottamatta.
(25)
Ohjelman olisi oltava avoin myös kahden- tai monenvälisille yhteistoimille kolmansien maiden kanssa asianomaisten osapuolten kanssa määritettävien lisämäärärahojen ja sovittavien erityisjärjestelyjen pohjalta.
(26)
Olisi edistettävä kulttuuri- ja audiovisuaalialojen yhteistyötä ohjelman ja kansainvälisten järjestöjen välillä, joita ovat esimerkiksi Unesco, Euroopan neuvosto, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) ja Maailman henkisen omaisuuden järjestö (WIPO).
(27)
On tarpeen varmistaa, että kaikki ohjelman toimet ja toiminta tuovat eurooppalaista lisäarvoa ja täydentävät jäsenvaltioiden toimintaa, että niissä noudatetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 4 kohtaa ja että ne ovat johdonmukaisia unionin muun toiminnan kanssa etenkin koulutuksen, työllisyyden, sisämarkkinoiden, yritystoiminnan, nuorison, terveyden, kansalaisuuden ja oikeusasioiden, tutkimuksen ja innovoinnin, teollisuus- ja koheesiopolitiikan, matkailun ja ulkosuhteiden, kaupan ja kehityksen sekä digitaalistrategian aloilla.
(28)
Tulosperusteisen arvioinnin periaatteiden mukaisesti ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyjen olisi perustuttava yksityiskohtaisiin vuosittaisiin kertomuksiin, ja niissä olisi viitattava erityisiin, mitattavissa ja toteutettavissa oleviin, asiaankuuluviin ja ajallisesti määrättyihin - myös laadullisiin - tavoitteisiin ja indikaattoreihin. Seuranta- ja arviointimenettelyissä olisi otettava huomioon Eurostatin kaltaisten asiaankuuluvien toimijoiden aikaansaannokset sekä ESSnet Culture -hankkeen ja Unescon tilastoinstituutin tulokset. Audiovisuaalialan osalta olisi tältä osin jatkettava unionin osallistumista Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskukseen, jäljempänä 'seurantakeskus'.
(29)
Ohjelman parhaan mahdollisen seurannan ja arvioinnin varmistamiseksi sen koko keston ajan komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat täydentävien laadullisten ja määrällisten indikaattorien hyväksymistä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(30)
Kuten elinikäisen oppimisen, kulttuurin, nuorisotoiminnan ja kansalaisuuden alan eurooppalaisten ohjelmien oikeusperustojen muuttamisesta tehtyjen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten vaikutuksesta 30 päivänä heinäkuuta 2010 annetussa komission kertomuksessa todettiin, hallinnointimenettelyihin kuluneen ajan huomattava lyheneminen on lisännyt ohjelmien tehokkuutta. Erityisesti olisi pyrittävä varmistamaan, että hallinnollisia menettelyjä ja rahoitusmenettelyjä yksinkertaistetaan edelleen, muun muassa käyttämällä kertakorvausten, yksikkökustannusten ja kiinteämääräisten maksujen määrittämiseen luotettavia, objektiivisia ja säännöllisesti ajan tasalle saatettavia järjestelmiä.
(31)
Jotta varmistettaisiin tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (13) mukaisesti.
(32)
Komissio on vuodesta 2009 alkaen antanut koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialaa koskevien unionin toimien hallinnointiin liittyvät toimeenpanotehtävät koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastolle neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 (14) mukaisesti. Mainitussa asetuksessa säädetyin tavoin komissio voi kustannushyötyanalyysin perusteella näin ollen käyttää olemassa olevaa toimeenpanovirastoa ohjelman täytäntöönpanossa.
(33)
Tässä asetuksessa vahvistetaan koko ohjelman keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (15) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
(34)
Unionin taloudelliset edut olisi suojattava menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi, menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvissa tapauksissa hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (16), jäljempänä 'varainhoitoasetus', mukaisesti.
(35)
Ottaen huomioon Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä 'OLAF', sekä neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (17) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (18) mukaisesti olisi laadittava ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet petosten torjumiseksi sekä menetettyjen tai aiheettomasti siirrettyjen tai käytettyjen varojen perimiseksi takaisin.
(36)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita eli suojella, kehittää ja edistää Euroopan kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta, vaalia Euroopan kulttuuriperintöä ja vahvistaa Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen, etenkin audiovisuaalialan, kilpailukykyä ohjelman rajatylittävän ja kansainvälisen luonteen vuoksi, vaan ne voidaan ohjelman laajuuden ja odotettavissa olevien vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.
(37)
Päätökset N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY olisi näin ollen kumottava.
(38)
Olisi säädettävä toimenpiteistä, jotka koskevat siirtymävaihetta MEDIA-, Kulttuuri- ja MEDIA Mundus -ohjelmista tähän ohjelmaan.
(39)
Jotta voidaan varmistaa ohjelman perusteella annettavan rahoituksen jatkuvuus, komission olisi voitava pitää tuettavien toimien ja tuettavan toiminnan täytäntöönpanoon välittömästi liittyviä kustannuksia tukikelpoisina, vaikka ne olisivat aiheutuneet tuensaajalle ennen rahoitushakemuksen jättämistä.
(40)
Jotta voidaan varmistaa ohjelman perusteella annettavan rahoituksen jatkuvuus, tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014. Kiireellisyydestä johtuen tämän asetuksen olisi tultava voimaan niin pian kuin mahdollista sen jälkeen kun se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
Yleiset säännökset
1 artikla
Perustaminen ja kesto
1. Tällä asetuksella perustetaan Luova Eurooppa -ohjelma, jäljempänä 'ohjelma', jolla tuetaan kulttuurialaa ja luovia aloja Euroopassa.
2. Ohjelma pannaan täytäntöön 1 päivänä tammikuuta 2014 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyvänä kautena.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:
1)
'kulttuurialalla ja luovilla aloilla' tarkoitetaan kaikkia aloja, joiden toiminta perustuu kulttuuriarvoihin ja/tai taiteelliseen ja muuhun luovaan ilmaisuun, riippumatta siitä, onko toiminta markkinasuuntautunutta vai ei, mikä on toimijan järjestäytymismuoto ja miten tämä järjestäytyminen rahoitetaan. Tällaista toimintaa ovat sellaisten tavaroiden ja palvelujen kehittäminen, luominen, tuotanto, jakelu ja säilyttäminen, joihin sisältyy kulttuuri-ilmaisuja taikka taiteellista tai muuta luovaa ilmaisua, sekä tähän liittyvä toiminta, kuten koulutus tai johtaminen. Kulttuurialaan ja luoviin aloihin kuuluvat muun muassa arkkitehtuuri, arkistot, kirjastot ja museot, taidekäsityö, audiovisuaaliala (mukaan lukien elokuva, televisio, videopelit ja multimedia), aineellinen ja aineeton kulttuuriperintö, muotoilu, festivaalit, musiikki, kirjallisuus, esittävät taiteet, julkaisutoiminta, radio ja kuvataiteet;
2)
'pk-yrityksillä' tarkoitetaan mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä, sellaisina kuin ne on määritelty komission suosituksessa 2003/361/EY (19);
3)
'osallistuvilla rahoituksen välittäjillä' tarkoitetaan varainhoitoasetuksen 139 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja rahoituksen välittäjiä, jotka valitaan lainantakausvälineen puitteissa varainhoitoasetuksen ja tämän asetuksen liitteen I mukaisesti ja jotka tarjoavat tai suunnittelevat tarjoavansa
a)
lainoja kulttuurialan ja luovien alojen pk-yrityksille, mikro-organisaatioille sekä pienille ja keskisuurille organisaatioille (takaukset Euroopan investointirahastosta, jäljempänä 'EIR'); tai
b)
lainojen takauksia muille rahoituksen välittäjille, jotka tarjoavat lainoja kulttuurialan ja luovien alojen pk-yrityksille, mikro-organisaatioille sekä pienille ja keskisuurille organisaatioille (vastatakaukset EIR:stä);
4)
'valmiuksien parantamista auttavilla toimijoilla' tarkoitetaan yksiköitä, jotka voivat liitteen I mukaisesti tarjota asiantuntemusta, jonka ansiosta osallistuvat rahoituksen välittäjät pystyvät arvioimaan tosiasiallisesti erityispiirteet ja riskit, joita kulttuurialan ja luovien alojen pk-yrityksiin, mikro-organisaatioihin sekä pieniin ja keskisuuriin organisaatioihin ja niiden hankkeisiin liittyy.
3 artikla
Yleiset tavoitteet
Ohjelman yleisinä tavoitteina on
a)
suojella, kehittää ja edistää Euroopan kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta ja vaalia Euroopan kulttuuriperintöä;
b)
vahvistaa Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen, etenkin audiovisuaalialan, kilpailukykyä älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseksi.
4 artikla
Erityistavoitteet
Ohjelman erityistavoitteina on
a)
tukea Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen valmiuksia toimia yli rajojen ja kansainvälisesti;
b)
edistää kulttuurialan ja luovien alojen teosten rajatylittävää levitystä sekä kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden, etenkin taiteilijoiden, liikkuvuutta yli rajojen sekä tavoittaa uusia ja entistä laajempia yleisöjä sekä parantaa kulttuurialan ja luovien alojen teosten saatavuutta unionissa ja sen ulkopuolella kiinnittäen erityistä huomiota lapsiin, nuoriin, vammaisiin henkilöihin ja aliedustettuihin ryhmiin;
c)
vahvistaa kestävällä tavalla kulttuurialan ja luovien alojen pk-yritysten, mikro-organisaatioiden sekä pienten ja keskisuurten organisaatioiden rahoituspohjaa ja pyrkiä samalla huolehtimaan tasapainoisesta maantieteellisestä kattavuudesta ja eri alojen edustuksesta;
d)
kehittää toimintapolitiikkaa, edistää innovointia, luovuutta ja yleisötyötä sekä kehittää uusia liiketoiminta- ja hallintomalleja tukemalla rajatylittävää toimintapoliittista yhteistyötä.
5 artikla
Eurooppalainen lisäarvo
1. Kulttuurin itseisarvo ja taloudellinen arvo tunnustaen ohjelmasta tuetaan toimia ja toimintaa, jotka tuovat eurooppalaista lisäarvoa kulttuurialalle ja luoville aloille. Sillä edistetään osaltaan Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaivahankkeiden tavoitteiden saavuttamista.
2. Eurooppalainen lisäarvo varmistetaan yhdellä tai useammalla seuraavista tavoista:
a)
toimilla ja toiminnalla on rajatylittävä luonne, ja niillä täydennetään alueellisia, kansallisia, kansainvälisiä ja muita unionin ohjelmia ja toimintalinjoja sekä vaikutetaan kulttuurialaan ja luoviin aloihin sekä kansalaisiin ja heidän tietämykseensä muista kulttuureista kuin omasta kulttuuristaan;
b)
kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden, kuten taiteilijoiden, audiovisuaalialan ammattilaisten, kulttuurialan ja luovien alojen organisaatioiden sekä audiovisuaalialan toimijoiden, rajatylittävän yhteistyön kehittäminen ja edistäminen, jolla pyritään vastaamaan globaaleihin haasteisiin entistä kattavammin, nopeammin, tehokkaammin ja pidemmällä aikavälillä;
c)
mittakaavaedut ja kriittinen massa, jotka unionin tuella voidaan saavuttaa luomalla vipuvaikutuksia lisärahoituksen saamiseksi;
d)
entistä tasapuolisempien toimintaedellytysten luominen Euroopan kulttuurialalle ja luoville aloille niin, että otetaan huomioon alhaisen tuotantokapasiteetin maat ja/tai maantieteellisesti ja/tai kielellisesti suppea-alaiset maat tai alueet.
6 artikla
Ohjelman rakenne
Ohjelma koostuu
a)
Media-alaohjelmasta;
b)
Kulttuurin alaohjelmasta;
c)
monialaisesta toimintalinjasta.
7 artikla
Alaohjelmien tunnukset
1. Komissio varmistaa ohjelman näkyvyyden käyttämällä tunnuksia, joilla kukin alaohjelmista yksilöidään.
2. Media-alaohjelman tuensaajien on käytettävä liitteessä II kuvattua tunnusta. Komissio vahvistaa kyseisen tunnuksen käyttöä koskevat yksityiskohdat ja ilmoittaa ne tuensaajille.
3. Kulttuurin alaohjelman tuensaajien on käytettävä tunnusta, jonka komissio laatii. Komissio vahvistaa kyseisen tunnuksen käyttöä koskevat yksityiskohdat ja ilmoittaa ne tuensaajille.
4. Komissiolla ja 16 artiklassa tarkoitetuilla Luova Eurooppa -yhteyspisteillä on myös oikeus käyttää alaohjelmien tunnuksia.
8 artikla
Ohjelmaan osallistuminen
1. Ohjelmalla edistetään kulttuurien moninaisuutta kansainvälisellä tasolla vuoden 2005 Unescon yleissopimuksen mukaisesti.
2. Ohjelmaan voivat osallistua jäsenvaltiot.
3. Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat edellyttäen, että ne maksavat lisämäärärahoja ja täyttävät Media-alaohjelman osalta ehdot, jotka on asetettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/13/EU (20), sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 kohdan soveltamista:
a)
liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti, joista on säädetty asianomaisissa puitesopimuksissa, assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa;
b)
ETA-sopimuksen osapuolina olevat EFTA-maat kyseisen sopimuksen mukaisesti;
c)
Sveitsin valaliitto kyseisen maan kanssa tehtävän kahdenvälisen sopimuksen perusteella;
d)
Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niiden menettelyjen mukaisesti, jotka määritetään näiden maiden kanssa niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien puitesopimusten perusteella.
4. Edellä 3 kohdan a ja d alakohdassa tarkoitetut maat eivät voi osallistua lainantakausvälineeseen.
5. Ohjelma on avoin valittuja maita tai alueita koskeville kahden- ja monenvälisille yhteistoimille näiden maiden tai alueiden maksamien lisämäärärahojen ja niiden kanssa sovittavien erityisjärjestelyjen pohjalta.
6. Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan tehdä yhteistyötä ja toteuttaa yhteisiä toimia ohjelmaan osallistumattomien maiden sekä kulttuurialan ja luovien alojen kansainvälisten järjestöjen kuten Unescon, Euroopan neuvoston, OECD:n ja WIPOn kanssa yhteisrahoituksen pohjalta.
II LUKU
Media-alaohjelma
9 artikla
Media-alaohjelman painopisteet
1. Euroopan audiovisuaalialan rajatylittävän toiminnan valmiuksien vahvistamiseen liittyvät painopisteet ovat seuraavat:
a)
helpotetaan audiovisuaalialan ammattilaisten taitojen ja kompetenssin hankkimista ja parantamista sekä verkostojen kehittämistä, mukaan lukien digitaalisen teknologian käyttö markkinoiden muutoksiin sopeutumiseksi, uusien lähestymistapojen kokeilemista yleisötyöhön ja uusien liiketoimintamallien testaamista;
b)
lisätään audiovisuaalialan toimijoiden valmiuksia luoda sellaisia eurooppalaisia audiovisuaalisia teoksia, joita on mahdollista saada levitykseen unionissa ja sen ulkopuolella, ja helpottaa eurooppalaista ja kansainvälistä yhteistuotantoa myös televisioyhtiöiden kanssa;
c)
kannustetaan yritysten välistä vaihtoa helpottamalla audiovisuaalialan toimijoiden mahdollisuuksia päästä markkinoille ja käyttää liiketoiminnan apuvälineitä hankkeidensa näkyvyyden lisäämiseksi unionin markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla.
2. Rajatylittävän levityksen edistämiseen liittyvät painopisteet ovat seuraavat:
a)
tuetaan teatterilevitystä audiovisuaalisten teosten rajatylittävän markkinoinnin, brändin luomisen, levityksen ja esittämisen avulla;
b)
edistetään audiovisuaalisten teosten rajat ylittävää markkinointia, brändin luomista ja jakelua muun kuin elokuvateatterilevityksen kautta;
c)
tuetaan yleisötyötä keinona lisätä kiinnostusta eurooppalaisia audiovisuaalisia teoksia kohtaan ja parantaa niiden saatavuutta varsinkin mainonnan, tapahtumien, elokuvakasvatuksen ja festivaalien avulla;
d)
edistetään uusia levitystapoja uusien liiketoimintamallien kehittymisen mahdollistamiseksi.
10 artikla
Media-alaohjelman tukitoimenpiteet
Media-alaohjelmasta myönnetään tukea seuraaviin tarkoituksiin 9 artiklassa vahvistettujen painopisteiden täytäntöön panemiseksi:
a)
kattavan koulutustoimien valikoiman kehittäminen, millä edistetään audiovisuaalialan ammattilaisten uusien taitojen ja osaamisen hankkimista ja parantamista, tietämyksen jakamista ja verkottumista koskevia aloitteita, digitaalisen teknologian käyttöönotto mukaan lukien;
b)
sellaisten eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten, erityisesti elokuvien ja televisio-ohjelmien, kuten näytelmä-, dokumentti-, lasten- ja animaatioelokuvien, sekä vuorovaikutteisten teosten, kuten videopelien ja multimedian, kehittäminen, joita on mahdollista saada rajatylittävään levitykseen;
c)
toiminta, jolla pyritään tukemaan eurooppalaisia audiovisuaalialan tuotantoyhtiöitä ja etenkin riippumattomia tuotantoyhtiöitä tarkoituksena helpottaa audiovisuaalisten teosten toteuttamista eurooppalaisena ja kansainvälisenä yhteistuotantona, televisiotuotanto mukaan luettuna;
d)
toiminta, jolla autetaan eurooppalaisia ja kansainvälisiä yhteistuotantokumppaneita toimimaan yhdessä ja/tai annetaan välillistä tukea audiovisuaalisille teoksille, jotka toteutetaan ohjelmaan osallistuviin maihin sijoittautuneiden kansainvälisten yhteistuotantorahastojen yhteistuotantona;
e)
toiminta, jolla helpotetaan osallistumista audiovisuaalialan myynninedistämistapahtumiin ja ammattimessuille sekä edistetään sähköisen liiketoiminnan apuvälineiden käyttöä unionissa ja sen ulkopuolella;
f)
sellaisten tukijärjestelmien perustaminen, joilla edistetään muiden kuin kotimaisten eurooppalaisten elokuvien jakelua elokuvateatterilevityksen ja muiden levityskanavien kautta sekä kansainvälistä myyntitoimintaa ja erityisesti audiovisuaalisten teosten tekstittämistä, jälkiäänittämistä ja kuvailutulkkausta;
g)
toiminta, jolla helpotetaan eurooppalaisten elokuvien levitystä maailmanlaajuisesti sekä kansainvälisten elokuvien levitystä unionissa kaikkien jakelukanavien kautta tukemalla audiovisuaalialan kansainvälisiä yhteistyöhankkeita;
h)
sellaisten eurooppalaisten elokuvateattereiden verkosto, joiden ohjelmisto koostuu merkittävältä osalta muista kuin kotimaisista eurooppalaisista elokuvista;
i)
aloitteet, joiden tarkoituksena on esittää ja markkinoida erilaisia eurooppalaisia audiovisuaalisia teoksia, myös lyhytelokuvia, kuten festivaalit ja muut edistämistapahtumat;
j)
toiminta, jonka tarkoituksena on edistää elokuvakasvatusta sekä lisätä yleisön ja etenkin nuoren yleisön tietämystä eurooppalaisista audiovisuaalisista teoksista ja kiinnostusta niitä kohtaan, audiovisuaalinen perintö ja elokuvaperintö mukaan lukien;
k)
innovatiiviset toimet, joiden tarkoituksena on testata uusia liiketoimintamalleja ja -välineitä aloilla, joihin digitaalisen teknologian käyttöönotto ja soveltaminen todennäköisesti vaikuttavat.
11 artikla
Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskus
1. Unioni on seurantakeskuksen jäsen koko ohjelman ajan.
2. Unionin osallistuminen seurantakeskukseen edistää osaltaan Media-alaohjelman painopisteiden toteutumista
a)
kannustamalla avoimuuteen ja tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseen oikeudellisten tietojen ja rahoitus-/markkinatietojen saamiseksi sekä edistämällä oikeudellisten tietojen ja tilastotietojen vertailtavuutta;
b)
tuottamalla Media-alaohjelman toimintalinjojen laatimisen sekä niiden markkinavaikutusten arvioimisen kannalta hyödyllistä tietoaineistoa ja markkina-analyyseja.
3. Komissio edustaa unionia sen suhteissa seurantakeskukseen.
III LUKU
Kulttuurin alaohjelma
12 artikla
Kulttuurin alaohjelman painopisteet
1. Kulttuurialan ja luovien alojen rajatylittävän toiminnan valmiuksien vahvistamiseen liittyvät painopisteet ovat seuraavat:
a)
tuetaan toimia, joilla parannetaan kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden taitoja, kompetenssia ja tietämystä, jotka osaltaan vahvistavat kulttuurialaa ja luovia aloja, kuten kannustamalla sopeutumaan digitaaliseen teknologiaan, kokeilemaan innovatiivisia lähestymistapoja yleisötyöhön ja testaamalla uusia liiketoiminta- ja hallintomalleja;
b)
tuetaan toimia, joilla mahdollistetaan kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden kansainvälinen yhteistyö, kansainvälinen ura ja kansainvälinen toiminta unionissa ja sen ulkopuolella, mikäli mahdollista pitkän aikavälin strategioiden pohjalta;
c)
tuetaan eurooppalaisia kulttuurialan ja luovien alojen organisaatioita ja kansainvälistä verkottumista ammatillisten mahdollisuuksien hyödyntämisen helpottamiseksi.
2. Rajatylittävän levityksen ja liikkuvuuden edistämiseen liittyvät painopisteet ovat seuraavat:
a)
tuetaan kansainvälisiä kiertueita, tapahtumia, näyttelyitä ja festivaaleja;
b)
tuetaan eurooppalaisen kirjallisuuden levitystä sen mahdollisimman laajan saatavuuden varmistamiseksi;
c)
tuetaan yleisötyötä keinona virittää kiinnostusta eurooppalaisia kulttuurialan ja luovien alojen teoksia sekä aineellista ja aineetonta kulttuuriperintöä kohtaan ja parantaa niiden saatavuutta.
13 artikla
Kulttuurin alaohjelman tukitoimenpiteet
1. Kulttuurin alaohjelmasta annetaan tukea seuraaviin tarkoituksiin 12 artiklassa vahvistettujen painopisteiden täytäntöön panemiseksi:
a)
rajatylittävät yhteistyöhankkeet, joissa eri maiden kulttuurialan ja luovien alojen organisaatiot toteuttavat yhtä alaa koskevaa tai monialaista toimintaa;
b)
eri maista tulevien kulttuurialan ja luovien alojen organisaatioiden muodostamien eurooppalaisten verkostojen toiminta;
c)
sellaisten organisaatioiden toiminta, jotka pyrkivät eurooppalaisuutta korostaen edistämään uusien lahjakkuuksien esille pääsyä ja lisäämään kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden liikkuvuutta ja teosten levitystä yli rajojen ja joilla on mahdollisuuksia vaikuttaa laajalti kulttuurialaan ja luoviin aloihin sekä saada aikaan pysyviä vaikutuksia;
d)
kirjallisuuden kääntäminen ja sen edistäminen;
e)
erityistoimet, joilla on tarkoitus lisätä Euroopan kulttuurien rikkauden ja moninaisuuden näkyvyyttä sekä parantaa kulttuurien välistä vuoropuhelua ja keskinäistä ymmärrystä, mukaan lukien unionin kulttuuripalkinnot, Euroopan kulttuuripääkaupunkitoimi ja Euroopan kulttuuriperintötunnusta koskeva toimi.
2. Edellä 1 kohdassa säädetyillä toimilla tuetaan erityisesti voittoa tavoittelemattomia hankkeita.
IV LUKU
Monialainen toimintalinja
14 artikla
Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline
1. Komissio perustaa kulttuurialalle ja luoville aloille tarkoitetun lainantakausvälineen.
Lainantakausväline toimii itsenäisenä välineenä, ja se perustetaan ja sitä hallinnoidaan varainhoitoasetuksen VIII osaston mukaisesti.
2. Lainantakausvälineen ensisijaiset tavoitteet ovat seuraavat:
a)
helpotetaan rahoituksen saantia kulttuurialan ja luovien alojen pk-yrityksille, mikro-organisaatioille sekä pienille ja keskisuurille organisaatioille;
b)
parannetaan osallistuvien rahoituksen välittäjien valmiuksia arvioida riskit, joita kulttuurialan ja luovien alojen pk-yrityksiin, mikro-organisaatioihin sekä pieniin ja keskisuuriin organisaatioihin sekä näiden hankkeisiin liittyy, muun muassa teknisen tuen, osaamisen kehittämisen ja verkottumistoimien avulla.
Ensisijaiset tavoitteet toteutetaan liitteen I mukaisesti.
3. Varainhoitoasetuksen 139 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio noudattaa lainantakausvälineen täytäntöönpanossa välillistä hallinnointia siirtämällä tehtäviä varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan iii alakohdassa tarkoitetulle EIR:lle, jollei komission ja EIR:n välisen sopimuksen ehdoista muuta johdu.
15 artikla
Rajatylittävä toimintapoliittinen yhteistyö
1. Rajatylittävän toimintapoliittisen yhteistyön edistämiseksi monialaisesta toimintalinjasta tuetaan
a)
uusia liiketoiminta- ja hallintomalleja koskevien kokemusten ja tietämyksen rajatylittävää vaihtoa, vertaisoppimistoimintaa sekä kulttuurialan ja luovien alojen organisaatioiden ja päättäjien välistä, kulttuurialan ja luovien alojen kehittämiseen liittyvää verkottumista, joiden yhteydessä edistetään tarpeen mukaan digitaalista verkottumista;
b)
markkinatietojen keruuta, tutkimuksia, työmarkkinoiden tarpeiden ja osaamistarpeiden selvittämistä, eurooppalaisen ja kansallisen kulttuuripolitiikan analysointia, kullakin alalla käytettäviin välineisiin ja kriteereihin perustuvia tilastotutkimuksia sekä ohjelman vaikutusten kaikkien näkökohtien arviointia ja mittaamista;
c)
seurantakeskuksen jäsenmaksun maksamista unionin puolesta audiovisuaalialaa koskevien tietojen keruun ja analysoinnin edistämiseksi;
d)
luovan toiminnan rahoitukseen, jakeluun ja rahallisen arvon määrittämiseen liittyvien uusien ja eri toimialoille soveltuvien liiketoimintamallien testaamista;
e)
muun muassa kulttuuri- ja medialukutaitoon liittyviä konferensseja, seminaareja ja toimintapoliittista vuoropuhelua, joiden yhteydessä edistetään tarpeen mukaan digitaalista verkottumista;
f)
jäljempänä 16 artiklassa tarkoitettuja Luova Eurooppa -yhteyspisteitä ja niiden tehtävien suorittamista.
2. Komissio laatii 30 päivään kesäkuuta 2014 mennessä toteutettavuustutkimuksen, jossa tarkastellaan mahdollisuutta kerätä ja analysoida kulttuurialaa ja luovia aloja, ei kuitenkaan audiovisuaalialaa, koskevia tietoja, ja esittää tutkimuksen tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
Komissio voi toteutettavuustutkimuksen tuloksista riippuen antaa ehdotuksen tämän asetuksen muuttamiseksi vastaavasti.
16 artikla
Luova Eurooppa -yhteyspisteet
1. Ohjelmaan osallistuvat maat perustavat yhdessä komission kanssa Luova Eurooppa -yhteyspisteet kansallisen oikeutensa ja käytäntönsä mukaisesti, jäljempänä 'Luova Eurooppa -yhteyspisteet'.
2. Komissio tukee Luova Eurooppa -yhteyspisteiden verkostoa.
3. Luova Eurooppa -yhteyspisteet hoitavat seuraavia tehtäviä ottaen huomioon kunkin alan erityispiirteet:
a)
ohjelmasta tiedottaminen ja ohjelman edistäminen omassa maassaan;
b)
kulttuurialan ja luovien alojen avustaminen ohjelmaan liittyvissä asioissa sekä perustietojen antaminen unionin toimintapolitiikan tarjoamista muista asiaankuuluvista tukimahdollisuuksista;
c)
rajatylittävän yhteistyön edistäminen kulttuurialalla ja luovilla aloilla;
d)
komission tukeminen ohjelmaan osallistuvien maiden kulttuurialaan ja luoviin aloihin liittyvissä asioissa, esimerkiksi toimittamalla saatavilla olevaa tietoa näistä aloista;
e)
komission tukeminen sen varmistamisessa, että ohjelman tuloksista ja vaikutuksista tiedotetaan ja niitä levitetään asianmukaisesti;
f)
unionin myöntämää rahoitusta ja hankkeiden tuloksia koskevasta viestinnästä ja tiedon levittämisestä huolehtiminen omassa maassaan.
4. Komissio varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa Luova Eurooppa -yhteyspisteiden tarjoaman palvelun laadun ja tulokset huolehtimalla säännöllisestä ja riippumattomasta seurannasta ja arvioinnista.
V LUKU
Tulokset ja tiedon levittäminen
17 artikla
Johdonmukaisuus ja keskinäinen täydentävyys
1. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelman yleisen johdonmukaisuuden ja keskinäisen täydentävyyden seuraavien suhteen:
a)
asiaankuuluvat unionin politiikka-alat, kuten koulutus, työllisyys, terveys, sisämarkkinat, digitaalistrategia, nuoriso, kansalaisuus, ulkosuhteet, kauppa, tutkimus ja innovointi, yritystoiminta, matkailu, oikeusasiat, laajentuminen ja kehitysyhteistyö;
b)
muut asiaankuuluvat unionin rahoituslähteet kulttuuri- ja viestintäpolitiikan aloilla, etenkin Euroopan sosiaalirahasto, Euroopan aluekehitysrahasto ja tutkimus- ja innovointiohjelmat sekä rahoitusvälineet, jotka liittyvät oikeusasioihin ja kansalaisuuteen, ulkoisen yhteistyön ohjelmiin ja liittymistä valmisteleviin välineisiin.
2. Tämän asetuksen soveltaminen ja täytäntöönpano eivät vaikuta unionin kansainvälisiin sitoumuksiin.
18 artikla
Seuranta ja arviointi
1. Komissio huolehtii ohjelman säännöllisestä seurannasta ja ulkoisesta arvioinnista käyttämällä jäljempänä vahvistettuja laadullisia ja määrällisiä tulosindikaattoreita:
a)
edellä 3 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin tavoitteisiin liittyvät indikaattorit:
i)
kulttuurialan ja luovien alojen työllisyysaste, työllisyyden muutos sekä osuus työpaikoista ja bruttokansantuotteesta;
ii)
niiden henkilöiden lukumäärä, jotka tutustuvat eurooppalaisiin kulttuurialan ja luovien alojen teoksiin, mahdollisuuksien mukaan myös muista kuin omasta maastaan peräisin oleviin teoksiin;
b)
edellä 4 artiklan a alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen liittyvät indikaattorit:
i)
kulttuurialan ja luovien alojen organisaatioiden kansainvälisen toiminnan laajuus ja rajatylittävien kumppanuuksien lukumäärä;
ii)
sellaisten ohjelmasta tuettujen oppimiskokemusten ja koulutustoimien lukumäärä, jotka ovat parantaneet kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden, myös audiovisuaalialan ammattilaisten, osaamista ja lisänneet heidän työllistyvyyttään;
c)
edellä 4 artiklan b alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen liittyvät indikaattorit Media-alaohjelman osalta:
i)
muiden kuin kotimaisten eurooppalaisten elokuvien katsojamäärä Euroopassa ja eurooppalaisten elokuvien katsojamäärä maailmanlaajuisesti (10 tärkeimmällä Euroopan ulkopuolisella markkina-alueella) elokuvateattereissa;
ii)
eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten prosenttiosuus elokuvateattereissa, televisiossa ja digitaalisilla levityskanavilla;
iii)
niiden henkilöiden lukumäärä jäsenvaltioissa, jotka tutustuvat muihin kuin kotimaisiin eurooppalaisiin audiovisuaalisiin teoksiin, ja niiden henkilöiden lukumäärä ohjelmaan osallistuvissa maissa, jotka tutustuvat eurooppalaisiin audiovisuaalisiin teoksiin;
iv)
unionissa ja ohjelmaan osallistuvissa maissa tuotettujen eurooppalaisten videopelien lukumäärä;
d)
edellä 4 artiklan b alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen liittyvät indikaattorit Kulttuurin alaohjelman osalta:
i)
ohjelmasta tuettavien hankkeiden suoraan ja välillisesti tavoittamien henkilöiden lukumäärä;
ii)
lapsille, nuorille ja aliedustetuille ryhmille suunnattujen hankkeiden lukumäärä sekä hankkeiden tavoittamien henkilöiden arvioitu lukumäärä;
e)
edellä 4 artiklan c alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen liittyvät indikaattorit:
i)
lainantakausvälineen puitteissa taattujen lainojen arvo eriteltynä pk-yritysten, mikro-organisaatioiden sekä pienten ja keskisuurten organisaatioiden kotipaikkavaltion, koon ja toimialan perusteella;
ii)
osallistuvien rahoituksen välittäjien myöntämien lainojen arvo eriteltynä kotipaikkavaltion perusteella;
iii)
osallistuvien rahoituksen välittäjien lukumäärä ja maantieteellinen jakautuminen;
iv)
lainantakausvälineestä hyötyvien pk-yritysten, mikro-organisaatioiden sekä pienten ja keskisuurten organisaatioiden lukumäärä eriteltynä kotipaikkavaltion, koon ja toimialan perusteella;
v)
lainoja koskevien maksulaiminlyöntien keskimääräinen aste;
vi)
lainojen takauksilla aikaansaatu vipuvaikutus suhteessa ohjeelliseen vipuvaikutukseen (1:5,7);
f)
edellä 4 artiklan d alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen liittyvät indikaattorit:
i)
niiden jäsenvaltioiden lukumäärä, jotka käyttävät avoimen koordinointimenetelmän tuloksia muokatessaan kansallista toimintapolitiikkaansa;
ii)
uusien aloitteiden ja toimintapolitiikan tulosten määrä.
2. Seuranta- ja arviointiprosessin tulokset on otettava huomioon ohjelman täytäntöönpanossa.
3. Ohjelman säännöllisen seurannan lisäksi komissio laatii riippumattomaan ulkopuoliseen arviointiin perustuvan väliarviointikertomuksen,
a)
johon sisällytetään laadullisia ja määrällisiä osatekijöitä, joilla arvioidaan ohjelman tuloksellisuutta sen tavoitteiden saavuttamisen kannalta, ohjelman tehokkuutta ja siitä saatavaa eurooppalaista lisäarvoa;
b)
jossa käsitellään mahdollisuuksia ohjelman yksinkertaistamiseen, sen sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, sen kaikkien tavoitteiden jatkuvaa tarkoituksenmukaisuutta sekä sitä, miten toimenpiteillä on edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista;
c)
jossa otetaan huomioon päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY pitkän aikavälin vaikutuksia käsittelevän arvioinnin tulokset.
4. Komissio antaa 3 kohdassa tarkoitetun väliarviointikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017.
5. Komissio laatii riippumattoman ulkopuolisen loppuarvioinnin pohjalta lopullisen arviointikertomuksen ohjelman pidemmän aikavälin vaikutuksista ja ohjelman kestävyydestä valittujen määrällisten ja laadullisten indikaattorien perusteella. Edellä 4 artiklan c alakohdassa tarkoitetun erityistavoitteen osalta komissio arvioi myös lainantakausvälineen vaikutusta pankkilainojen saamiseen sekä kulttuurialan ja luovien alojen pk-yrityksille, mikro-organisaatioille sekä pienille ja keskisuurille organisaatioille aiheutuvia liitännäiskustannuksia.
6. Komissio antaa 5 kohdassa tarkoitetun lopullisen arviointikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022.
19 artikla
Viestintä ja tiedon levittäminen
1. Komissio antaa ohjelmaan osallistuville maille tietoja unionin rahoitusta saaneista hankkeista toimittamalla tiedot valintapäätöksistä kahden viikon kuluessa päätösten hyväksymisestä.
2. Ohjelmasta tukea saavien hankkeiden edunsaajien on huolehdittava unionin myöntämää rahoitusta ja hankkeiden tuloksia koskevasta viestinnästä ja tiedon levittämisestä.
3. Komissio huolehtii asiaankuuluvan tiedon levittämisestä Luova Eurooppa -yhteyspisteille.
VI LUKU
Delegoidut säädökset
20 artikla
Säädösvallan siirtäminen komissiolle
Siirretään komissiolle valta antaa 21 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään 18 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja laadullisia ja määrällisiä tulosindikaattoreita.
21 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle ohjelman keston ajaksi 20 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 20 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevan 20 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
VII LUKU
Täytäntöönpanosäännökset
22 artikla
Ohjelman täytäntöönpano
1. Komissio noudattaa ohjelman täytäntöönpanossa varainhoitoasetusta.
2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä alaohjelmia ja monialaista toimintalinjaa koskevan vuotuisen työohjelman. Komissio varmistaa vuotuisissa työohjelmissa, että 3 artiklassa ja 4 artiklassa vahvistetut yleiset tavoitteet ja erityistavoitteet sekä 9 ja 12 artiklassa vahvistetut painopisteet pannaan vuosittain täytäntöön johdonmukaisesti, ja määrittää odotetut tulokset, täytäntöönpanotavan sekä rahoitussuunnitelman kokonaissumman. Vuotuisessa työohjelmassa on myös oltava kuvaus rahoitettavista toimenpiteistä, maininta kullekin toimenpiteelle osoitetun rahoituksen määrästä sekä täytäntöönpanon alustava aikataulu.
Avustusten osalta vuotuisessa työohjelmassa on mainittava painopisteet, tukikelpoisuus-, valinta- ja myöntämisperusteet sekä yhteisrahoituksen enimmäismäärä. Ohjelmasta voidaan rahoittaa enintään 80 prosenttia tuettujen toimien kustannuksista.
Lainantakausvälineen osalta vuotuisessa työohjelmassa on mainittava rahoituksen välittäjiin sovellettavat tukikelpoisuus- ja valintaperusteet, osallistuville rahoituksen välittäjille ehdotettujen hankkeiden sisältöä koskevat hylkäämisperusteet, EIR:ään osoitettavien määrärahojen vuosittainen määrä ja valmiuksien parantamista auttaviin toimijoihin sovellettavat tukikelpoisuus-, valinta- ja myöntämisperusteet.
Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
3. Komissio hyväksyy ohjelman täytäntöön panemiseksi tarvittavat yleiset suuntaviivat 23 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
23 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä 'Luova Eurooppa -komitea'. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Luova Eurooppa -komitea voi kokoontua erityiskokoonpanoissa käsitelläkseen alaohjelmiin ja monialaiseen toimintalinjaan liittyviä konkreettisia kysymyksiä.
3. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
4. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
24 artikla
Rahoitussäännökset
1. Rahoituspuitteet tämän ohjelman täytäntöönpanemiseksi 1 päivänä tammikuuta 2014 alkavalla ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyvällä kaudella ovat 1 462 724 000 euroa nykyhintoina.
Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut rahoituspuitteet kohdistetaan seuraavasti:
a)
vähintään 56 prosenttia Media-alaohjelmalle;
b)
vähintään 31 prosenttia Kulttuurin alaohjelmalle;
c)
enintään 13 prosenttia monialaiselle toimintalinjalle siten, että vähintään 4 prosenttia osoitetaan 15 artiklassa tarkoitetuille rajatylittäville yhteistyötoimille sekä Luova Eurooppa -yhteyspisteille.
3. Ohjelman täytäntöönpanon hallinnolliset kustannukset katetaan 2 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista, eikä kyseisten kustannusten yhteenlaskettu määrä saa ylittää 7:ää prosenttia ohjelman talousarviosta, josta 5 prosenttia osoitetaan Media-alaohjelman täytäntöönpanolle ja 2 prosenttia Kulttuurin alaohjelman täytäntöönpanolle.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista rahoituspuitteista voidaan kattaa menoja, jotka aiheutuvat ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen suoraan edellyttämästä valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoiminnasta; tällaista toimintaa ovat erityisesti tutkimukset, asiantuntijatapaamiset, tiedotus- ja viestintätoimet, myös toimielinten hoitama tiedottaminen unionin poliittisista painopisteistä siltä osin kuin ne liittyvät ohjelman yleisiin tavoitteisiin, tiedon käsittelyyn ja vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkostoihin liittyvät kustannukset sekä kaikki muut tekniseen ja hallinnolliseen tukeen liittyvät kustannukset, joita komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnista.
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista rahoituspuitteista voidaan kattaa teknisen ja hallinnollisen tuen menoja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY nojalla hyväksytyistä toimenpiteistä tämän asetuksen nojalla hyväksyttyihin toimenpiteisiin.
Talousarvioon voidaan tarvittaessa vielä vuoden 2020 jälkeen sisällyttää määrärahoja samankaltaisten menojen kattamiseksi, jotta voidaan sallia sellaisten toimien hallinnointi, joita ei ole saatettu päätökseen 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä.
6. Varainhoitoasetuksen 130 artiklan 2 kohdasta poiketen komissio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa pitää tuettavien toimien ja tuettavan toiminnan täytäntöönpanoon välittömästi liittyviä kustannuksia tukikelpoisina, vaikka ne olisivat aiheutuneet tuensaajalle ennen rahoitushakemuksen jättämistä.
25 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän ohjelman mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja todentamisilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.
2. Komissiolla tai sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän ohjelman mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia.
3. OLAF voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 säädettyjen säännösten ja menettelyjen mukaisesti tehdä tutkimuksia, myös paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka ohjelmasta rahoitettuun sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
4. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuvissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa sekä sopimuksissa, avustussopimuksissa ja -päätöksissä on oltava määräykset, joilla nimenomaisesti annetaan komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.
VIII LUKU
Loppusäännökset
26 artikla
Kumoaminen ja siirtymäsäännös
1. Kumotaan päätökset N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY 1 päivästä tammikuuta 2014.
2. Toimintaa, joka on 1 kohdassa tarkoitettujen päätösten nojalla aloitettu ennen 31 päivää joulukuuta 2013, hallinnoidaan sen päättymiseen saakka mainittujen päätösten mukaisesti.
27 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 11 päivänä joulukuuta 2013.