PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1346/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (základní nařízení) (1), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden z indických vyvážejících výrobců, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V návaznosti na nové antiabsorpční šetření Rada v únoru 2004 nařízením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR z 21 % na 33,7 %.
(5)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (6) rozhodnutí 2002/611/ES.
(6)
Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (8).
(7)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (9) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (10) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na indický dovoz kyseliny sulfanilové.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR a Indie obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(9)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(10)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžné šetření
(11)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 16. října 2013 (13) Komise rovněž zahájila šetření platných vyrovnávacích opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (14).
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(12)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“, v tabulkách také „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření dne 30. září 2013 (dále jen „posuzované období“).
5.2 Dotčené strany
(13)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR a Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a zástupce vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3 Výběr vzorku
(15)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, předpokládal se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(16)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou vyvážejících výrobců v Indii; od vyvážejících výrobců v ČLR neobdržela žádný. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčených zemí a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(18)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4 Šetření
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(20)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(21)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobce a výrobce ze srovnatelné země:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci v dotčených zemích na jejich domácích trzích a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise ověřila, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR a Indie případně pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
1.1 ČLR
(25)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 39 známých čínských vyvážejících výrobců a orgány ČLR. Žádný z těchto výrobců se nepřihlásil a nespolupracoval.
(26)
Komise informovala čínské orgány a dotčené vyvážející výrobce o záměru použít na základě článku 18 základního nařízení pro svá zjištění nejlepší dostupné údaje. Strany tuto skutečnost nijak nekomentovaly.
(27)
Zjištění o dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, tj. informací poskytnutých žadatelem, především informací uvedených v žádosti o přezkum, a z údajů Eurostatu.
(28)
Z ČLR do Unie bylo během období přezkumného šetření dovezeno jen malé množství dotčeného výrobku.
1.2 Indie
(29)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 25 známých indických vyvážejících výrobců, z nichž dotazník vyplnil a při šetření spolupracoval pouze jeden, jmenovitě společnost Kokan. Tato společnost představovala během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(30)
Během posuzovaného období působil uvedený vyvážející výrobce v rámci Komisí akceptovaného cenového závazku, který byl podle zjištění dodržen.
2. Dumping
2.1 ČLR
2.1.1 Srovnatelná země
(31)
V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(32)
V původním šetření byla jako srovnatelná země pro účely stanovení normální hodnoty s ohledem na ČLR použita Indie. V oznámení o zahájení přezkumu byla Indie uvedena jako srovnatelná země a zúčastněné strany byly požádány o vyjádření k této volbě. Nebyly obdrženy žádné připomínky a nic nenasvědčovalo tomu, že by Indie již vhodnou volbou nebyla. Výrobní odvětví Unie ve své žádosti navrhlo jako srovnatelnou zemi použít USA, avšak jelikož v USA se nachází jen jediný výrobce a jelikož trh v USA je již více než 20 let chráněn antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a Indie, byl tento návrh zamítnut. Proto i v tomto šetření byla jako srovnatelná země použita Indie.
(33)
Byly tudíž použity údaje spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce.
2.1.2 Běžná hodnota
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, jmenovitě společnosti Kokan. Ke stanovení běžné hodnoty byly použity údaje o prodeji na domácím trhu (viz 42. až 47. bod odůvodnění).
2.1.3 Vývozní cena
(35)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat). Má se za to, že tento zdroj informací uvádí ceny, které se příliš neliší od skutečných cen účtovaných čínskými vývozci odběratelům v Unii.
2.1.4 Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ze závodu a na základě údajů uvedených v žádosti o přezkum Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. Tyto úpravy představovaly 5 % až 10 5 ceny CIF.
2.1.5 Dumping
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(39)
Z důvodu nespolupráce čínských vývozců nejsou k dispozici údaje o dováženém sortimentu. Přestože informace o dovážených množstvích vyčištěné a technické kyseliny sulfanilové nebyly k dispozici, bylo nicméně usouzeno, že i při předpokladu dovozu pouze kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která je v průměru o 20 % dražší než technický stupeň, byly dovozní ceny podle Eurostatu na úrovni, která ve srovnání s běžnými hodnotami ve srovnatelné zemi nepoukazuje na existenci dumpingu.
(40)
Jak je navíc uvedeno v 28. bodě odůvodnění, dovozní objemy z Číny byly během období přezkumného šetření velmi nízké. Dotčená výrobní odvětví obecně uznávají, že nepravidelné zásilky malých množství kyseliny sulfanilové mají výrazně vyšší jednotkovou cenu než běžné objednávky větších množství, což by mohlo vysvětlit vysokou úroveň dovozní ceny, kterou zaznamenal Eurostat.
(41)
Přestože dostupné údaje poukazují na negativní dumping, nemusí takový závěr být nezbytně relevantní, protože dovážená množství byla malá a protože nebyly k dispozici informace o dováženém sortimentu, což je důležité z hlediska výrazného cenového rozdílu mezi kyselinou sulfanilovou vyčištěného a technického stupně.
2.2 Indie
2.2.1 Běžná hodnota
(42)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával na domácím trhu každý typ dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(43)
U každého typu výrobku byl stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(44)
Všechen prodej na domácím trhu se uskutečnil v čistých prodejních cenách rovných vypočteným výrobním nákladům nebo vyšších, a ziskový domácí prodej tak představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku. Běžná hodnota proto u každého typu výrobku vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(45)
Žadatel přišel s tvrzením, že tlak čínského dovozu na indický trh zkreslil ceny na domácím indickém trhu, a tudíž stanovení běžné hodnoty.
(46)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, ziskový domácí prodej představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku, a běžná hodnota tak musela vycházet ze skutečné ceny na domácím trhu. Bez ohledu na to, zda čínský dovoz vyvíjel tlak na snižování cen na domácím indickém trhu či ne, je běžná hodnota v každém případě stanovena tak, aby tento tlak neměl vliv na hodnocení. Pokud by totiž 80 % prodeje konkrétního typu výrobku či méně bylo ziskových, vycházelo by stanovení běžné hodnoty pouze z tohoto ziskového prodeje. Pokud by se navíc všechen prodej konkrétního typu výrobku stal ztrátovým, vycházela by běžná hodnota z plných nákladů na výrobu a přiměřeného ziskového rozpětí.
(47)
Komise proto shledala, že tvrzení žadatele je neopodstatněné, pokud jde o výpočet běžné hodnoty.
2.2.2 Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii a vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(49)
Žadatel přišel s tvrzením, že existuje rozpor mezi vývojem ceny benzenu a vývojem cen indického dovozu do Unie. Uvedl, že je to o to pozoruhodnější, protože závazek minimální ceny přijatý Komisí byl indexován na základě vývoje ceny benzenu. Žadatel dále tvrdil, že kvůli tomuto cenovému závazku jsou vývozní ceny hlavního indického vyvážejícího výrobce nereprezentativní.
(50)
Komise zjistila, že benzen jako surovina pro výrobu anilinu, který je hlavní surovinovou složkou kyseliny sulfanilové, nemůže představovat více než 50 % až 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Ustanovení o indexaci, které je součástí cenového závazku, omezuje účinek vývoje ceny benzenu na minimální cenu. Dodržování závazku minimální ceny bylo kontrolováno během inspekcí na místě, kdy bylo zjištěno, že úrovně vývozních cen byly soustavně a významně vyšší než minimální ceny podle závazku, čímž oslabovaly jeho účinek.
(51)
Žadatel dále tvrdil, že indičtí vyvážející výrobci se vší pravděpodobnosti vyváželi do Unie po malých množstvích, což by navyšovalo spotové ceny, a tím pádem uměle zvyšovalo úroveň vývozních cen.
(52)
Šetřením nebylo zjištěno, že by společnost Kokan, hlavní indický vyvážející výrobce, prodával tímto způsobem. Dále bylo zjištěno, že naprostá většina (více než 99 %) prodeje ostatních indických vývozců do Unie probíhala v množstvích, která nelze považovat za spotový prodej.
(53)
Na základě výše uvedených zjištění je třeba zamítnout tvrzení žadatele o tom, že ceny indického vývozu do Unie jsou nereprezentativní.
2.2.3 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Kvůli spravedlivému srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením a úvěry, slevy a provize, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tato úprava představuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranice Unie.
2.2.4 Dumping
(56)
Jak stanoví čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro obdobný výrobek byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku.
(57)
Na základě těchto skutečností vyšlo dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce negativní. Během období přezkumného šetření tudíž nedošlo k dumpingu.
(58)
Žadatel přišel s tvrzením, že závěr o neexistenci dumpingu na úrovni hlavního vyvážejícího výrobce nelze vztáhnout i na ostatní indické vyvážející výrobce, neboť jeho vývozní ceny vycházejí e závazku ohledně minimálních dovozních cen.
(59)
Vývozní ceny hlavního indického vývozního výrobce byly ovšem nastaveny mnohem výš než minimální ceny jeho závazku. Kromě toho bylo shledáno, že úroveň vývozních cen ostatních indických výrobců byla podle Eurostatu podstatně vyšší než vývozní ceny hlavního vyvážejícího výrobce. Šetření rovněž ukázalo, že ceny, za které spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do třetích zemí a které nepodléhají ani závazku ani antidumpingovému clu, byly nastaveny na úrovni podobné jeho cenám na vývoz do Unie, a tudíž nebyly dumpingové. Proto Komise dospěla k závěru, že ceny indického vývozu byly stanovovány nezávisle na cenovém závazku a podle tržních podmínek.
(60)
Tvrzení žadatele o tom, že u ostatních indických vyvážejících výrobců měl být konstatován dumping, je třeba zamítnout.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
3.1 Předběžné poznámky
(61)
Ve Spojených státech platí antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a ČLR a vyrovnávací opatření s ohledem na Indii od roku 1992. V roce 2011 ministerstvo obchodu USA prodloužilo platnost vyrovnávacího cla na dovoz z Indie ve výši 43,7 % a antidumpingových opatření vůči dovozu jak z Indie, tak z ČLR v rozmezí od 19,1 % do 114,8 %. Tím se trh USA dovozu z Indie a ČLR fakticky uzavřel.
3.2 ČLR
(62)
Dostupná výrobní kapacita v ČLR byla odhadnuta na základě údajů poskytnutých výrobcem v Unii a jediným výrobcem v USA, společností National Ford Chemical Company (dále jen „NFC“), v rámci přezkumného šetření po pěti letech (tzv. „sunset review“) týkajícího se antidumpingových opatření s ohledem na kyselinu sulfanilovou pocházející z Číny (publikace USITC 4270).
(63)
Společnost NFC uvedla, že kapacita instalovaná v ČLR by umožnila výrobu 65 500 tun kyseliny sulfanilové za rok, což je v souladu s odhadem žadatele, který na základě studie zpracované čínským výrobním odvětvím uvedl, že dostupná kapacita v Číně je v rozmezí od 65 500 do 82 000 tun. Volná kapacita byla odhadována ve výši 20 %, což by odpovídalo 13 100 až 16 400 tunám. To je více než dvojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(64)
Žadatel dále uvedl, že čínským vývozcům se podařilo dostat se také na indický trh, a podložil toto tvrzení statistickými údaji vycházejícími z indické vývozní a dovozní databáze spravované indickou vládou. Z údajů je ve srovnání s předchozími obdobími patrný významný nárůst čínského dovozu vyčištěné kyseliny sulfanilové do Indie během období přezkumného šetření, přičemž docházelo k cenovému podbízení vůči cenám, za které kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně prodával na domácím trhu spolupracující indický výrobce. Běžná hodnota kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně s přihlédnutím k nákladům na dopravu a pojištění stanovená na základě prodeje reprezentativních množství kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně jediným spolupracujícím indickým výrobcem na domácím trhu se pohybovala mezi 92 500 a 112 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí), zatímco údaje potvrzují, že čínský dovoz vyčištěné kyseliny sulfanilové vstupoval na indický trh za dumpingové ceny pohybující se mezi 82 500 a 92 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí). Pozorování tohoto dumpingového dovozu na indický trh přispělo k vyhodnocení očekávaného chování čínských vyvážejících výrobců v případě, že by současná opatření pozbyla platnosti.
(65)
Uvážíme-li významnou volnou kapacitu dostupnou v Číně a informace o cenové politice čínských vývozců na třetích trzích nechráněných opatřeními na ochranu trhu, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3 Indie
(66)
Celková dostupná kapacita v Indii byla rovněž odhadnuta na základě údajů poskytnutých společností NFC a jediným výrobcem v Unii.
(67)
Žadatel celkovou kapacitu Indie odhadl na 13 500 tun, z nichž 2 700 tun lze považovat za volnou kapacitu. Tato čísla jsou plně v souladu s údaji, které v rámci vyšetřování orgánů USA poskytl jediný výrobce v USA, společnost NFC.
(68)
Žadatel přišel s tvrzením, že volná kapacita 2 700 tun ohrožuje jeho prodej, neboť představuje významnou část spotřeby Unie, že tato volná kapacita se v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu pravděpodobně navýší, a že tudíž poroste motivace k vývozu.
(69)
V tomto ohledu Komise zaznamenala, že hlavní indický vyvážející výrobce v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz („EOU“), neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že pokud jde o kyselinu sulfanilovou technického stupně (což je výrobek, o nějž se Kokan zajímá nejvíce), nepociťovala navzdory rostoucímu dovozu z Číny významný tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivu vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování volné kapacity indických výrobců do Unie.
(70)
Navzdory odhadované volné kapacitě v Indii je obnovení dumpingu nepravděpodobné, jelikož ani vývoz do Unie, ani vývoz do třetích zemí nebyl dumpingový.
(71)
Šetřením nebylo prokázáno, že by spolupracující vyvážející výrobce použil rozdílnou cenovou politiku pro prodej do třetích zemí na straně jedné a pro vývoz do Unie. Ceny vývozu do třetích zemí, jehož objem byl značný, se pohybovaly na úrovni srovnatelné s prodejními cenami, které výrobní odvětví Unie účtuje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(72)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací poskytl žadatel nové statistické údaje a přišel s tvrzením, že na jejich základě byl dumpingový indický vývoz do Turecka.
(73)
Komise nalezla a prošetřila podobné množství indického vývozu do Turecka a konstatovala, že tento vývoz lze přičíst spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci. Komise tak mohla své výpočty podložit přesnějšími a podrobnějšími údaji o sortimentu i cenových úrovních. Komise potvrzuje, že vyvážené množství nebylo dumpingové.
3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(74)
Poněvadž v ČLR žádný výrobce nespolupracoval, a tudíž nejsou k dispozici žádné údaje o výrobcích týkající se čínské volné kapacity a jejich cenové politiky ve třetích zemích, byla zjištění stanovena na základě dostupných údajů.
(75)
Vzhledem k tomu, že dostupné údaje poukazují na vysokou volnou kapacitu v ČLR a na dumpingové chování na třetích trzích, pravděpodobnost obnovení dumpingu je v kombinaci s atraktivními cenami na trhu Unie reálná.
(76)
Avšak pokud jde o Indii, byla zjištěna nulová pravděpodobnost obnovení dumpingu, a to vzhledem k neexistenci dumpingu během období přezkumného šetření, volné kapacitě, která je výrazně pod úrovní volné kapacity v Číně, a vysoké ceně vývozu do Unie a zbytku světa.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(77)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie, a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(79)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden výrobce vyvážející z USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(80)
Šetřením bylo prokázáno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčených zemí
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
100
77
14
1
Indie
100
422
187
52
Dotčené země celkem
100
110
30
6
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Dotčené země celkem
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčených zemí na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z ČLR na trhu
100
73
13
1
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
Dotčené země celkem
100
103
28
5
(81)
Posuzujeme-li každou zemi zvlášť, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(82)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
(83)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady poklesl během posuzovaného období o 94 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady tak během posuzovaného období klesl o 95 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR, index (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí, index (2010 = 100)
100
93
104
126
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
Cenové rozsahy (16)
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Cena dovozu z Indie
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Zdroj: Eurostat.
(84)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(85)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 rovněž klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(86)
Protože množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci byla malá a protože nebyly k dispozici údaje o dováženém sortimentu, nebylo možné provést smysluplnou kalkulaci cenového podbízení ani prodeje pod cenou. Na základě předpokladu vycházejícího z cen čínského dovozu poskytnutých Eurostatem a uvedených v 39. bodě odůvodnění nebylo během období přezkumného šetření zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou.
(87)
Na základě dovozní statistiky poskytnuté výrobním odvětvím Unie a popsané v 64. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že čínskými cenami kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně na indickém trhu, upravenými o dovozní clo Unie na dotčený produkt ve výši 6,5 % a podovozní náklady ve výši 2 % (náklady na proclení), docházelo k cenovému podbízení a prodeji pod cenami výrobního odvětví Unie v rozsahu 5 % až 15 %..
(88)
Pokud jde o Indii, nebylo zjištěno ani cenové podbízení, ani prodej pod cenou. Vzhledem k tomu, že kalkulace vychází z údajů týkajících se prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, nebylo možné z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací zveřejnit přesná čísla. Zjištěné cenové podbízení a prodej pod cenou se pohybovaly v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(89)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii vypočetla Komise úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle nich nedošlo v souvislosti tímto dovozem k cenovému podbízení ani prodeji pod cenou. Závěry 88. bodu odůvodnění jsou tak potvrzeny. Kromě toho bylo provedeno také srovnání cen dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami dotčeného výrobku prodávaného indickými vývozci do zbytku světa. Ani toto srovnání neprokázalo cenové podbízení či prodej pod cenou.
(90)
Výrobce v Unii dále předložil nové výpočty ve snaze doložit, že rozdíl mezi průměrnou cenovou hladinou indického dovozu a prodejem výrobce v Unii byl v roce 2012 velmi malý. To ovšem Komise neakceptovala, neboť tento výpočet nezohledňoval to, že indický dovoz sestával především z kyseliny sulfanilové technického stupně, zatímco výrobce Unii prodával výhradně její vyčištěný stupeň, který je zhruba o 20 % dražší.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(91)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí (USA)
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíly dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrná cena dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Zdroj: Eurostat.
(92)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(93)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(95)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(97)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(98)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(99)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 97. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2 Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(100)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(101)
Oproti úrovni na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(102)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie.
(103)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(104)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4 Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(105)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(106)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6 Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(107)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(108)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily téměř o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 105. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7 Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Roční investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(109)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(110)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (viz tabulka 11).
(111)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(112)
Jak je uvedeno ve 41. a 57. až 60. bodě odůvodnění, nebyl během období přezkumného šetření zaznamenán žádný dumping ze strany dotčených zemí.
(113)
S přihlédnutím k absenci dumpingového dovozu z ČLR a Indie, zvýšení prodejního objemu, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího dumpingu. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčených zemí, který byl v tomto období velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
5.9 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
(114)
V roce 2012 a v období přezkumného šetření vyvezlo výrobní odvětví Unie zanedbatelný objem, a proto lze konstatovat, že na situaci výrobního odvětví Unie neměl vývoz dopad.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(115)
Přestože průměrné ceny dotčeného výrobku z ČLR a Indie zjištěné během období přezkumného šetření a jejich srovnání s předchozími lety nejsou kvůli malému objemu dovozu příliš spolehlivé, šetření prokázalo, že dotčený výrobek z ČLR a Indie byl do Unie dovážen za nedumpingové ceny.
(116)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišly dotčené země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(117)
Jak je vysvětleno v 113. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst čínskému a indickému dovozu.
(118)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(119)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 89.-90., 98.-99. a 103.-104. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(120)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - nebylo výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musela být pokryta dovozem.
(121)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(122)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo poměrně stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(123)
V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
7.1 ČLR
(124)
Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.
(125)
Jak bylo konstatováno již v 63. a 75. bodě odůvodnění, čínští výrobci disponují významnou volnou kapacitou výroby kyseliny sulfanilové a je zde pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(126)
Jak je dále uvedeno v 64. a 87. bodě odůvodnění, dostupné informace navíc naznačují, že ČLR nedávno prodala větší množství kyseliny sulfanilové do Indie za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(127)
Získané statistické údaje o čínském dovozu na indický trh, jak je popsáno v 64. bodě odůvodnění, podle všeho poukazují na to, že Čína má zájem na prodeji převážně kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která by v případě, že by prodej byl přesměrován na trh Unie, přímo konkurovala prodeji výrobce v Unii.
(128)
Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství kyseliny sulfanilové do Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Trh Unie je zajímavý z hlediska cen a v případě navýšení výroby by čínským výrobcům umožnil využít úspor z rozsahu. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se zvrátilo a došlo by k podstatné újmě.
7.2 Indie
(129)
Pokud jde o Indii, pravděpodobnost obnovení dumpingu je nulová, jak je uvedeno již v 76. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomuto zjištění není analýza obnovení újmy nutná.
8. Závěr o obnovení újmy
(130)
Vzhledem ke zjištěním šetření předneseným v předcházejících bodech odůvodnění, absence opatření by se vší pravděpodobnosti měla za následek významné zvýšení dovozu z ČLR za nízké ceny, což by mělo negativní dopad na finanční a hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie a vedlo k obnovení újmy.
(131)
Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud jde o Indii, nebyla analyzována z důvodu negativního zjištění o obnovení dumpingu z Indie.
E. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(132)
Pokud jde o antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie, byl učiněn závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné. Není tedy nutné stanovit zájem Unie.
(133)
Pokud jde o Čínu, bylo v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(134)
Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, opatření byla úspěšná a umožnila výrobnímu odvětví Unie konsolidovat svoje postavení. Ve 130. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Číně pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči Číně by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(135)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí uživatelé. Komise od uživatelů kyseliny sulfanilové obdržela čtyři kompletně vyplněné dotazníky a tři částečně vyplněné dotazníky/poznámky. Na základě těchto údajů bylo konstatováno, že dopad nákladů dotčeného výrobku na výrobní náklady následných výrobků se u jednotlivých uživatelů výrazně liší v závislosti na typu následného výrobku.
(136)
Řada uživatelů (výrobci léčiv a zvláštních barviv) připustila, že kyselina sulfanilová hraje v jejich výrobních nákladech pouze okrajovou roli, z čehož lze usuzovat, že opatření mají vlastně nulový dopad na jejich výrobní náklady/ceny.
(137)
U jiných uživatelů (výrobci přísad do cementu a optických zjasňovačů) však kyselina sulfanilová představuje 4 % až 12 % nákladů na výrobu jejich následných výrobků. Právě tito uživatelé hlásili během období přezkumného šetření ztráty a tvrdili, že za jejich svízelnou situaci zčásti mohou v současnosti platná cla.
(138)
Pokud jde o toto tvrzení, je nutné zmínit, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření byl téměř nulový, takže clo vůči Číně, které by zaručilo spravedlivou cenovou hladinu na trhu Unie, nepředstavovalo pro uživatele během posuzovaného období žádné náklady navíc, a tudíž jímž nelze vysvětlit obtíže, kterým tito uživatelé čelili. Zvýšení ceny obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období bylo způsobeno zvýšením výrobních nákladů, které bylo vyvoláno zvýšením ceny hlavní suroviny, jak je uvedeno v 105. a 108. bodě odůvodnění. Zrušení v současnosti platného cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie, jak je navrhováno tímto nařízením, by mělo bezprostředně přispět k tomu, aby se na trh Unie dostal další zdroj dodávek kyseliny sulfanilové za konkurenční ceny, a bylo by tudíž v zájmu uživatelů. Má se tedy za to, že zachování opatření vůči Číně nezpůsobí uživatelům do budoucna nepřiměřené obtíže.
4. Zájem dovozců
(139)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí dovozci. Jeden dovozce dotčeného výrobku odevzdal částečně vyplněný dotazník, ve kterém uvedl, že kyselina sulfanilová v jeho činnosti nehraje důležitou roli. Žádný jiný dovozce na dotazník neodpověděl ani neučinil písemné podání či připomínku. Jelikož dovozci dále nespolupracovali, byl vyvozen závěr, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by nebylo v rozporu s jejich zájmem.
5. Závěr
(140)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.
F. ZACHOVÁNÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI ČLR A UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI INDII
(141)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a zrušit stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(142)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Číny by měla být zachována a antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(143)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, obdrží-li v tomto ohledu žádost výrobce v Unii. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(144)
Zachování opatření podle tohoto nařízení vůči Číně a zrušení opatření vůči Indii je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:
Země
Konečné clo (v %)
Čínská lidová republika
33,7
3. Zrušuje se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a zastavuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
4. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1346/2014,
annettu 17 päivänä joulukuuta 2014,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin kumoamisesta Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) (perusasetus) ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti heinäkuussa 2002 asetuksella (EY) N:o 1339/2002 (2) käyttöön 21 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa ja 18,3 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’.
(2)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1338/2002 (3) käyttöön 7,1 prosentin suuruisen lopullisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa.
(3)
Komissio hyväksyi päätöksellä 2002/611/EY (4) Intiasta peräisin olevaan tuontiin kohdistuvien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osalta hintasitoumustarjouksen, jonka esitti intialainen vientiä harjoittava tuottaja Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd, jäljempänä ’Kokan’.
(4)
Neuvosto korotti helmikuussa 2004 asetuksella (EY) N:o 236/2004 (5) Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin 21 prosentista 33,7 prosenttiin absorptiotutkimuksen jälkeen.
(5)
Komissio kumosi maaliskuussa 2004 päätöksellä 2004/255/EY (6) päätöksen 2002/611/EY, kun Kokan peruutti vapaaehtoisesti sitoumuksensa.
(6)
Komissio hyväksyi päätöksellä 2006/37/EY (7) Intiasta tulevaan tuontiin sovellettavien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osalta uuden hintasitoumustarjouksen, jonka Kokan esitti. Neuvoston asetuksia (EY) N:o 1338/2002 ja (EY) N:o 1339/2002 muutettiin tämän vuoksi neuvoston asetuksella (EY) N:o 123/2006 (8).
(7)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1000/2008 (9) käyttöön Kiinasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa polkumyyntitullit toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun perusteella. Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1010/2008 (10) käyttöön Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa lopullisen tasoitustullin ja muutti Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontia koskevan polkumyyntitullin tasoa toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun perusteella.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(8)
Julkaistuaan ilmoituksen (11) Kiinasta ja Intiasta peräisin olevaa tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä komissio vastaanotti 1 päivänä heinäkuuta 2013 polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön. Pyynnön esitti CUF - Quimicos Industriais, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’ tai ’CUF’, joka on ainoa sulfaniilihapon tuottaja EU:ssa ja muodostaa siten 100 prosenttia unionin tuotannosta.
(9)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
3. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(10)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 16 päivänä lokakuuta 2013 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä (12).
4. Rinnakkainen tutkimus
(11)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä16 päivänä lokakuuta 2013 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (13) myös asetuksen (EY) N:o 597/2009 (14) 18 artiklan mukaisen Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
5. Tutkimus
5.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(12)
Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2010 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun 30 päivään syyskuuta 2013, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
5.2 Asianomaiset osapuolet
(13)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja Intiassa, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisten viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(14)
Ainoalle unionin tuottajalle, joka oli ainoa kuulemista pyytänyt asianomainen osapuoli, annettiin tilaisuus tulla kuulluksi.
5.3 Otanta
(15)
Koska intialaisia ja kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(16)
Komissio sai vastauksia otantalomakkeeseen kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta eikä yhtään vastausta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Tämän vuoksi otantaa ei sovellettu.
(17)
Yksi etuyhteydetön tuoja vastasi otantalomakkeeseen, mutta se ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta asianomaisista maista eikä toimittanut kyselylomakkeeseen vastausta. Tämän vuoksi otantaa ei sovellettu.
(18)
Koska unionin tuottajia on vain yksi, unionin tuottajiin ei sovellettu otantaa.
5.4 Tutkimus
(19)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Komissio lähetti kyselylomakkeet ainoalle unionin tuottajalle, kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle Intiassa, tiedossa oleville tuojille sekä unionin käyttäjille.
(20)
Näistä kahdesta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta vain toinen (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) toimitti täydellisen vastauksen. Kyseinen tuottaja edusti valtaosaa Intiasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(21)
Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottaja:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugali
b)
Vientiä harjoittava tuottaja ja vertailumaan tuottaja:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Intia
c)
Unionin käyttäjät:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Saksa
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugali
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Espanja.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(22)
Tarkasteltavana oleva tuote on sulfaniilihappo, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2921 42 00 (Taric-koodi 2921420060). Sulfaniilihappoa on olemassa kahta laatua, jotka määritetään niiden puhtausasteen mukaan: tekninen laatu ja puhdistettu laatu. Puhdistettua laatua pidetään joskus kaupan sulfaniilihapon suolana. Sulfaniilihappoa käytetään raaka-aineena optisten kirkasteiden, betonin lisäaineiden, elintarvikevärien ja erityisväriaineiden tuotannossa. Esiin tuotiin myös vähäinen käyttö lääketeollisuudessa. Kiistämättä sitä, että molemmilla laaduilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet, minkä vuoksi niitä pidetään yhtenä tuotteena, on kuitenkin tärkeää huomata, että tutkimuksessa osoitettiin, että käytännössä korvattavuus on vähäistä. Erityisesti puhdistettua sulfaniilihappoa käyttävät käyttäjät voivat käyttää teknisen laadun sulfaniilihappoa vain, jos ne voivat puhdistaa sitä edelleen itse. Ne käyttäjät, jotka tarvitsevat tai suosivat teknisen laadun sulfaniilihappoa, voisivat teoriassa käyttää puhdistettua sulfaniilihappoa, mutta hintaeron (20-25 prosenttia) vuoksi tämä ei ole taloudellisesti järkevää.
(23)
Sulfaniilihappo on puhdas hyödyketuote, jonka fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ovat samat riippumatta siitä, mistä maasta se on peräisin. Tarkasteltavana olevalla tuotteella ja tuotteilla, joita asianomaisissa maissa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat valmistavat ja myyvät kotimarkkinoillaan ja kolmansiin maihin sekä tuotteilla, joita unionin tuottajat valmistavat ja myyvät unionin markkinoilla, on todettu olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja pääasiassa sama käyttötarkoitus, ja niitä pidetään siksi perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(24)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tarkasteli, esiintyikö polkumyyntiä tutkimuksen tekohetkellä ja olisiko todennäköistä, että polkumyynti jatkuisi tai toistuisi, mikäli Kiinasta ja Intiasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyisi.
1. Alustavat huomautukset
1.1 Kiina
(25)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanon yhteydessä komissio otti yhteyttä 39:ään tiedossa olleeseen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan ja Kiinan viranomaisiin. Yksikään näistä tuottajista ei ilmoittautunut eikä toiminut yhteistyössä.
(26)
Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille ja asianomaisille vientiä harjoittaville tuottajille aikeestaan käyttää käytettävissä olevia tietoja päätelmiensä perustana perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Osapuolet eivät toimittaneet tältä osin mitään huomautuksia.
(27)
Polkumyyntiä ja polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät oli näin ollen perustettava käytettävissä oleviin tietoihin eli pyynnön esittäjän toimittamiin tietoihin, etenkin tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin, ja Eurostatin tietoihin.
(28)
Tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta unioniin suuntautunut tuonti oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla erittäin vähäistä.
1.2 Intia
(29)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanon yhteydessä komissio otti yhteyttä 25:een tiedossa olleeseen intialaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, joista ainoastaan yksi, Kokan, vastasi kyselylomakkeeseen ja toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Yritys edusti valtaosaa Intiasta unioniin suuntautuvasta viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(30)
Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja toimi tarkastelujaksolla komission hyväksymän hintasitoumuksen nojalla, jota sen havaittiin noudattaneen.
2. Polkumyynti
2.1 Kiina
2.1.1 Vertailumaa
(31)
Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti asianmukaisesta markkinataloutta toteuttavasta kolmannesta maasta, jäljempänä ’vertailumaa’, saadun hinnan tai laskennallisen arvon perusteella.
(32)
Alkuperäisessä tutkimuksessa Kiinaa koskevan normaaliarvon määrittämiseksi käytettiin vertailumaana Intiaa. Vireillepanoilmoituksessa esitettiin Intiaa vertailumaaksi, ja asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään valinnasta huomautuksia. Mitään huomautuksia ei saatu, eikä ollut viitteitä siitä, että Intia ei enää olisi asianmukainen valinta. Unionin tuotannonala ehdotti pyynnössään vertailumaaksi Yhdysvaltoja, mutta koska Yhdysvalloissa on vain yksi tuottaja ja maan markkinat on suojattu polkumyynti- ja tasoitustulleilla Kiinasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnilta yli 20 vuoden ajan, ehdotus hylättiin. Sen vuoksi tässäkin tutkimuksessa vertailumaaksi valittiin Intia.
(33)
Näin ollen käytettiin yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tietoja.
2.1.2 Normaaliarvo
(34)
Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan yhteistyössä toimineelta tuottajalta eli Kokanilta saatujen tietojen perusteella. Normaaliarvon määrittämisen perustana käytettiin kotimarkkinamyyntiä (ks. 42-47 kappale).
2.1.3 Vientihinta
(35)
Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä eikä Kiinan hinnoista näin ollen saatu tarkkoja tietoja, vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja tätä varten käytettiin tilastolähteitä (Eurostat). Tämän tietolähteen tietojen katsotaan olevan lähellä tosiasiallisia hintoja, jotka kiinalaiset viejät veloittivat unionin asiakkailta.
2.1.4 Vertailu
(36)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(37)
Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti vientihintaan tehtiin tarvittaessa asianmukaiset oikaisut. Voidakseen ilmoittaa vientihinnan noudettuna lähettäjältä -tasolla komissio oikaisi tarkastelupyynnössä toimitettujen tietojen perusteella Eurostatin tietoihin perustuvaa CIF-hintaa rahti-, vakuutus-, käsittely- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi. Oikaisut olivat 5-10 prosenttia CIF-hinnasta.
2.1.5 Polkumyynti
(38)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään.
(39)
Koska kiinalaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä, tuontituotteiden valikoimasta ei ole saatavilla tietoja. Puhdistetun ja teknisen sulfaniilihapon tuontimääriä koskevien tietojen puutteessa katsottiin kuitenkin, että vaikka oletetaan koko tuonnin koskevan puhdistettua sulfaniilihappoa, joka on keskimäärin 20 prosenttia kalliimpaa kuin tekninen laatu, Eurostatin tietoihin perustuva tuonti tapahtui hinnoilla, jotka eivät vertailumaan normaaliarvoihin verrattuna osoittaneet polkumyynnin esiintymistä.
(40)
Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin määrä oli erittäin vähäinen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kuten 28 kappaleessa mainittiin. Asianomaisilla aloilla on yleisesti tiedossa, että vähäisiä määriä sulfaniilihappoa sisältävissä yksittäisissä lähetyksissä yksikköhinnat ovat huomattavasti korkeammat kuin suurempia määriä sisältävissä säännöllisissä tilauksissa, mikä saattaa selittää Eurostatin raportoimaa korkeaa tuontihintaa.
(41)
Vaikka käytettävissä olevien lukujen perusteella polkumyynti on negatiivista, päätelmä saattaa olla merkityksetön tuotujen vähäisten määrien ja tuotua tuotevalikoimaa koskevien tietojen puuttumisen vuoksi, sillä puhdistetun ja teknisen laadun suurten hintaerojen vuoksi tuotevalikoimalla on merkitystä.
2.2 Intia
2.2.1 Normaaliarvo
(42)
Ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(43)
Kunkin tuotelajin osalta vahvistettiin riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneen myynnin kannattava osuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(44)
Koko kotimarkkinamyynti tapahtui nettomyyntihinnoilla, jotka vastasivat vähintään laskettuja tuotantokustannuksia, minkä vuoksi kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus oli yli 80 prosenttia kunkin tuotelajin kokonaismyyntimäärästä. Näin ollen kunkin tuotelajin normaaliarvo perustui tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka laskettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona.
(45)
Pyynnön esittäjä väitti, että Intian markkinoille tulevan kiinalaisen tuonnin aiheuttama paine vääristi Intian kotimarkkinahintoja ja näin ollen normaaliarvon määrittämistä.
(46)
Kuten 44 kappaleessa todettiin, kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus kunkin tuotelajin kokonaismyyntimäärästä oli yli 80 prosenttia, joten normaaliarvo oli määritettävä tosiasiallisen kotimarkkinahinnan perusteella. Riippumatta siitä, aiheuttiko Kiinasta tuleva tuonti laskupainetta Intian kotimarkkinoilla, normaaliarvo määritetään niin, ettei tällainen paine vaikuta arviointiin. Jos tietyn tuotelajin myynnistä enintään 80 prosenttia on kannattavaa, normaaliarvon määrittäminen perustuisi vain tähän kannattavaan myyntiin. Jos lisäksi tietyn tuotelajin koko myynti olisi tappiollista, normaaliarvo määritettäisiin kaikkien tuotantokustannusten ja kohtuullisen voittomarginaalin perusteella.
(47)
Sen vuoksi komissio katsoo, että pyynnön esittäjän väite on merkityksetön normaaliarvon laskemisen osalta.
2.2.2 Vientihinta
(48)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta vietiin unioniin riippumattomille asiakkaille, ja vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(49)
Pyynnön esittäjä väitti, että bentseenin hintakehityksen ja Intiasta unioniin suuntautuvan viennin hintakehityksen välillä on ristiriita. Se piti tätä varsin huomattavan, koska sen mukaan komission hyväksymä vähimmäishintasitoumus oli indeksoitu bentseenin hintakehityksen mukaan. Pyynnön esittäjä väitti myös, että hintasitoumuksen vuoksi tärkeimmän intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihinnat eivät olleet edustavia.
(50)
Komissio totesi, että sulfaniilihapon pääraaka-aineen aniliinin tuotannossa raaka-aineena käytettävän bentseenin osuus tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksista ei voi olla enemmän kuin 50-60 prosenttia. Hintasitoumuksen indeksointilausekkeessa lisäksi rajoitetaan bentseenin hintakehityksen vaikutus vähimmäishintaan. Vähimmäishinnan noudattaminen todennettiin paikan päällä tehdyn tarkastuskäynnin aikana, ja tällöin havaittiin, että vientihinnat olivat jatkuvasti ja merkittävästi korkeammat kuin sitoumuksessa esitetyt vähimmäishinnat, ja ne rajoittivat näin sen vaikutusta.
(51)
Pyynnön esittäjä väitti vielä, että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat lähettivät unioniin todennäköisesti pieniä vientilähetyksiä, joiden spot-hinnat ovat korkeat ja jotka näin nostavat keinotekoisesti vientihinnan tasoa.
(52)
Tutkimuksessa ei tullut esiin, että suurimmalla intialaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla Kokanilla olisi ollut tällaista myyntiä. Valtaosan (yli 99 %) muiden intialaisten viejien unioniin tulevasta myynnistä havaittiin koostuvan määristä, joita ei voida pitää spot-myyntinä.
(53)
Edellä esitettyjen havaintojen perusteella on hylättävä pyynnön esittäjän väitteet, jotka koskivat Intiasta unioniin suuntautuvan viennin hintojen edustavuutta.
2.2.3 Vertailu
(54)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(55)
Tällä perusteella tehtiin oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä alennusten ja palkkioiden huomioon ottamiseksi, kun oli osoitettu, että ne vaikuttavat hintojen vertailtavuuteen. Oikaisu oli 6-10 prosenttia CIF-hinnasta unionin rajalla.
2.2.4 Polkumyynti
(56)
Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti samankaltaiselle tuotteelle määritettyä painotettua keskimääräistä normaalihintaa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen painotettuun keskimääräiseen vientihintaan.
(57)
Tällä perusteella yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle laskettu polkumyyntimarginaali oli negatiivinen. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei siis esiintynyt polkumyyntiä.
(58)
Pyynnön esittäjä väitti, että päätelmää, jonka mukaan suurin vientiä harjoittava tuottaja ei harjoittanut polkumyyntiä, ei voida ulottaa muihin intialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, koska kyseisen viejän vientihinnat perustuva vähimmäistuontihintaa koskevaan sitoumukseen.
(59)
Suurimman intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihinnat olivat kuitenkin huomattavasti korkeammat kuin sen sitoumuksessa olevat vähimmäishinnat. Lisäksi Eurostatin tietojen perusteella muiden intialaisten tuottajien vientihintojen havaittiin olevan huomattavasti suurimman vientiä harjoittavan tuottajan hintoja korkeammat. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientimyyntihinnat kolmansiin maihin, joissa ei sovelleta hintasitoumusta tai polkumyyntitulleja, olivat samanlaisella tasolla kuin sen unioniin suuntautuvan vientimyynnin hinnat, eivätkä ne näin ollen olleet polkumyyntihintoja. Näin ollen komissio päättelee, että intialaiset vientihinnat asetettiin hintasitoumuksesta riippumattomasti ja markkinaolosuhteiden mukaisesti.
(60)
Pyynnön esittäjän väite, jonka mukaan muiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta olisi pitänyt havaita polkumyyntiä, oli näin ollen hylättävä.
3. Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys
3.1 Alustavat huomautukset
(61)
Yhdysvalloissa on sovellettu vuodesta 1992 lähtien polkumyyntitoimenpiteitä Intiasta ja Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin ja tasoitustoimenpiteitä Intiasta peräisin olevaan tuontiin. Vuonna 2011 Yhdysvaltojen kauppaministeriö jatkoi Intiasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavia 43,7 prosentin suuruisia tasoitustulleja ja sekä Intiasta että Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavia 19,1-114,8 prosentin suuruisia polkumyyntitoimenpiteitä. Toimenpiteiden taso tosiasiallisesti sulki Yhdysvaltojen markkinat Intiasta ja Kiinasta tulevalta tuonnilta.
3.2 Kiina
(62)
Kiinassa käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti arvioitiin unionin tuottajan toimittamien tietojen perusteella sekä ainoan yhdysvaltalaisen tuottajan, Nation Ford Chemical Companyn, jäljempänä ’NFC’, Yhdysvalloissa toteutetussa Kiinasta peräisin olevaa sulfaniilihappoa koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa toimittamien tietojen perusteella (USITC-julkaisu 4270).
(63)
NFC ilmoitti, että Kiinassa käytettävissä olevan kapasiteetin perusteella on mahdollista tuottaa vuodessa 65 500 tonnia sulfaniilihappoa; tämä on samassa linjassa pyynnön esittäjän arvion kanssa, jonka mukaan Kiinan tuotannonalan laatiman tutkimuksen perusteella Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti on noin 65 500-82 000 tonnia. Käyttämätön kapasiteetti oli arviolta 20 prosenttia, mikä tarkoittaa 13 100-16 400 tonnia. Tämä on yli kaksinkertaisesti unionin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(64)
Pyynnön esittäjä väitti vielä, että kiinalaiset viejät onnistuivat myös pääsemään Intian markkinoille, ja toimitti väitteensä tueksi tilastotietoja, jotka perustuivat Intian viranomaisten vienti-/tuontitietokantaan. Tietojen mukaan puhdistetun sulfaniilihapon tuonti Kiinasta Intiaan lisääntyi merkittävästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna aiempiin kausiin ja sen hinnat alittivat yhteistyössä toimineen intialaisen tuottajan puhdistetun sulfaniilihapon myyntihinnat kotimarkkinoilla. Koska puhdistetun sulfaniilihapon rahti- ja vakuutuskustannuksilla oikaistu normaaliarvo määritettiin ainoan yhteistyössä toimineen intialaisen tuottajan puhdistetun sulfaniilihapon määrältään edustavan kotimarkkinamyynnin perusteella (92 500-112 500 INR; hinta esitetään vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä), tiedot vahvistavat, että puhdistetun sulfaniilihapon kiinalainen tuonti tuli Intian markkinoille polkumyyntihinnoilla (82 500-92 500 INR; hinta esitetään vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä). Tämä havaittu polkumyyntituonti Intian markkinoille auttoi arvioimaan kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien odotettua käyttäytymistä siinä tilanteessa, että voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(65)
Kun otetaan huomioon merkittävä käyttämätön kapasiteetti Kiinassa ja tiedot hinnoittelukäytännöstä kolmannen maan markkinoilla, joilla ei ole käytössä kaupan suojatoimenpiteitä, polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
3.3 Intia
(66)
Myös Intiassa käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti arvioitiin NFC:n ja ainoan unionin tuottajan toimittamien tietojen perusteella.
(67)
Pyynnön esittäjä arvioi Intian kokonaiskapasiteetin olevan 13 500 tonnia, josta 2 700:aa tonnia voidaan pitää käyttämättömänä kapasiteettina. Luvut ovat täysin linjassa niiden tietojen kanssa, jotka ainoa yhdysvaltalainen tuottaja NFC toimitti Yhdysvaltojen tutkimuksessa.
(68)
Pyynnön esittäjä väitti, että 2 700 tonnin käyttämätön kapasiteetti on uhka sen myynnille, koska se edustaa merkittävää osaa unionin kulutuksesta, ja että käyttämätön kapasiteetti todennäköisesti kasvaa, kun kiinalaisia tuotteita tulee enemmän Intian markkinoille, minkä vuoksi kannustin vientiin kasvaa edelleen.
(69)
Tältä osin komissio huomauttaa, että suurin intialainen vientiä harjoittava tuottaja hylkäsi vuonna 2013 vientiin suuntautuneen yksikön (EOU) asemansa, koska se aikoi lisätä myyntiään kotimarkkinoilla. EOU-järjestelmän ehdot olivat rajoittaneet voimakkaasti tätä myyntiä. Yritys vahvisti, että Kiinasta tulevan tuonnin kasvusta huolimatta se ei kokenut merkittävää painetta kiinalaisten kilpailijoiden taholta, kun kyseessä oli teknisen laadun sulfaniilihappo (joka on Kokanin pääasiallinen kiinnostuksen kohde), ja että sen arvion mukaan Intian markkinoilla on hyvät kehitysnäkymät. Sen vuoksi ei ole syytä olettaa, että intialaisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti suunnattaisiin unionin markkinoille sen vuoksi, että Intian markkinoille kohdistuu väitetysti painetta kiinalaisten taholta.
(70)
Intian arvioidusta käyttämättömästä kapasiteetista huolimatta polkumyynnin toistuminen ei vaikuta todennäköiseltä, koska vienti unioniin tai kolmansiin maihin ei tapahtunut polkumyynnillä.
(71)
Tutkimuksessa ei käynyt ilmi, että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja olisi soveltanut kolmansiin maihin suuntautuvassa myynnissään erilaista hinnoittelukäytäntöä kuin vientimyynnissään unioniin. Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin, joka oli määrältään merkittävää, hinnat olivat tasolla, joka on verrattavissa unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin hintoihin.
(72)
Huomautuksissaan päätelmistä ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä toimitti uusia tilastotietoja ja väitti tällä perusteella, että vienti Intiasta Turkkiin tapahtui polkumyynnillä.
(73)
Komissio löysi samanlaisen määrän Intiasta Turkkiin suuntautuvaa vientiä, jota se tutki ja jonka se pystyi osoittamaan kuuluvan yhteistyössä toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Näin ollen komission laskelmat perustuivat tarkempiin ja yksityiskohtaisempiin tietoihin sekä tuotevalikoiman että hintatason osalta. Komissio vahvistaa, että kyseisen määrän vienti ei tapahtunut polkumyynnillä.
3.4 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(74)
Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä eikä saatavilla siis ollut yrityskohtaisia tietoja Kiinan käyttämättömästä kapasiteetista tai hintakäyttäytymisestä kolmansissa maissa, Kiinaa koskevat päätelmät tehtiin käytettävissä olevien tietojen perusteella.
(75)
Kun otetaan huomioon, että käytettävissä olevien tietojen mukaan Kiinassa on paljon käyttämätöntä kapasiteettia ja vienti kolmansien maiden markkinoille tapahtuu polkumyynnillä ja että unionin markkinoiden hintataso on houkutteleva, polkumyynnin toistumista pidetään todennäköisenä.
(76)
Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä Intian osalta ei kuitenkaan havaittu sillä perusteella, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei esiintynyt polkumyyntiä, käyttämätön kapasiteetti on huomattavasti Kiinan käyttämätöntä kapasiteettia pienempi ja unioniin ja muualle maailmaan suuntautuvan viennin hinnat ovat korkeat.
D. VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonalan määritelmä
(77)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti unionissa yksi ainoa unionin tuottaja, jonka osuus unionin tuotannosta on näin ollen 100 prosenttia ja joka muodostaa unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
2. Unionin kulutus
(78)
Unionin kulutus määritettiin seuraavien perusteella:
-
unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen määrät;
-
Eurostatin ilmoittama sulfaniilihapon (Taric-taso) tuontimäärä unionin markkinoille.
(79)
Koska unionin tuotannonala muodostuu vain yhdestä tuottajasta ja Yhdysvalloissa on vain yksi vientiä harjoittava tuottaja, jäljempänä olevissa taulukoissa olevat tiedot on esitettävä indeksoituina, jotta suojataan liikesalaisuuden piiriin kuuluvia tietoja.
Taulukko 1
Kulutus unionin markkinoilla
Määrä (indeksi)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (2010 = 100)
100
106
106
114
Lähde: Eurostat ja kyselyvastaus
(80)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että sulfaniilihapon markkinat laajentuivat vähitellen tarkastelujaksolla ja kasvoivat 14 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun mennessä.
3. Tuonti asianomaisista maista
a) Tuonnin määrä ja markkinaosuus
Taulukko 2
Tuonti asianomaisista maista
Tuonnin määrä (indeksi)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
100
77
14
1
Intia
100
422
187
52
Asianomaiset maat yhteensä
100
110
30
6
Lähde: Eurostat.
Taulukko 2 a
Tuonti asianomaisista maista
Tuonnin määrä (vaihteluvälit) (15)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Intia
50-200
250-550
100-250
10-80
Asianomaiset maat yhteensä
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Lähde: Eurostat.
Taulukko 3
Asianomaisten maiden markkinaosuus
Markkinaosuus (indeksi)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus
100
73
13
1
Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus
100
397
177
46
Asianomaiset maat yhteensä
100
103
28
5
(81)
Tarkasteltaessa kumpaakin maata erikseen Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni 99 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä ja sen markkinaosuus pieneni myös 99 prosenttia samalla kaudella.
(82)
Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä taas väheni 48 prosenttia tarkastelujaksolla ja markkinaosuus pieneni 54 prosenttia samalla kaudella.
(83)
Asianomaisista maista tuodun sulfaniilihapon yhteenlaskettu määrä väheni 94 prosenttia tarkastelujaksolla ja putosi erittäin alhaiselle tasolle tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Vastaavasti asianomaisista maista tuodun sulfaniilihapon markkinaosuus kutistui 95 prosenttia tarkastelujaksolla ja oli erittäin alhaisella tasolla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
b) Tuonnin hinnat
Taulukko 4
Asianomaisista maista tuodun sulfaniilihapon keskimääräiset hinnat
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat, indeksi (2010 = 100)
100
92
104
164
Intiasta tulevan tuonnin hinnat, indeksi (2010 = 100)
100
79
84
92
Asianomaisista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat, indeksi (2010 = 100)
100
93
104
126
Lähde: Eurostat.
Taulukko 4 a
Asianomaisista maista tuodun sulfaniilihapon keskimääräiset hinnat
Hintojen vaihteluvälit (16)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Intiasta tulevan tuonnin hinnat
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Asianomaisista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Lähde: Eurostat.
(84)
Kiinasta tuodun sulfaniilihapon keskimääräinen hinta laski vuonna 2011 hieman eli 8 prosenttia, minkä jälkeen suuntaus oli nouseva, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtui erittäin jyrkkä 64 prosentin kohoaminen.
(85)
Intiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräiset hinnat laskivat myös vuonna 2011 21 prosenttia, minkä jälkeen ne kohosivat vähitellen mutta alittivat edelleen vuoden 2010 hintatasot 8 prosentilla.
c) Hinnan ja viitehinnan alittavuuden taso
(86)
Koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien myymä määrä oli niin vähäinen eikä tuotujen tuotteiden valikoimasta saatu tietoja, hinnan ja viitehinnan alittavuudesta ei voitu tehdä merkityksellisiä laskelmia. Eurostatin tietojen perusteella arvioitujen Kiinan tuontihintojen (ks. 39 kappale) mukaan hintojen tai viitehintojen alittavuutta ei esiintynyt tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(87)
Edellä 64 kappaleessa mainittujen unionin tuotannonalan toimittamien tuontitilastojen perusteella Kiinasta Intian markkinoille tulevan puhdistetun sulfaniilihapon hintojen, joita oli oikaistu tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavalla unionin 6,5 prosentin tuontitullilla ja 2 prosentin tuonnin jälkeisillä kustannuksilla (tulliselvityskustannukset), hinnan ja viitehinnan alittavuuden tason verrattuna unionin tuotannonalan myyntihintoihin todettiin olevan 5-15 prosenttia..
(88)
Intian tapauksessa ei esiintynyt hintojen eikä viitehintojen alittavuutta. Koska laskelmat perustuvat ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan myyntitietoihin, tarkkoja lukuja ei voitu paljastaa, jotta suojataan liikesalaisuuden piiriin kuuluvia tietoja. Hintojen ja viitehintojen alittavuuden todettiin olevan 20-40 prosenttia.
(89)
Päätelmistä ilmoittamisen ja unionin tuottajan huomautusten jälkeen komissio laski intialaisen tuonnin loppuosan osalta hinnan ja viitehinnan alittavuuden Eurostatin tietojen perusteella. Näiden tietojen mukaan kyseisen tuonnin osalta ei havaittu hinnan ja viitehinnan alittavuutta. Tämän vuoksi 88 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. Lisäksi verrattiin keskenään unionin tuotannonalan tuottamien ja myymien tarkasteltavana olevan tuotteen hintoja ja intialaisten viejien muuhun maailmaan myymien tarkasteltavana olevan tuotteen hintoja. Tällainenkaan vertailu ei osoittanut hintojen tai viitehintojen alittavuutta.
(90)
Myöhemmin unionin tuottaja toimitti uudet laskelmat, jotka osoittivat, että Intiasta tulevan tuonnin ja unionin tuottajan myynnin keskimääräisen hintatason ero oli vähäinen vuonna 2012. Komissio ei kuitenkaan voinut hyväksyä laskelmaa, koska siinä ei otettu huomioon, että Intiasta tuleva tuonti muodostui pääosin sulfaniilihapon teknisestä laadusta kun taas unionin tuottaja myi ainoastaan puhdistettua laatua, joka on noin 20 prosenttia kalliimpaa.
4. Tuonti muista kolmansista maista
(91)
Kolmea vähäpätöistä liiketoimea lukuun ottamatta (vuosina 2010 ja 2011 Sveitsistä ja vuonna 2012 Malesiasta) kaikki sulfaniilihapon tuonti muista kolmansista maista tuli tarkastelujaksolla Yhdysvalloista.
Taulukko 5
Sulfaniilihapon tuonti muista kolmansista maista (Yhdysvallat)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yhdysvalloista tulevan tuonnin määrä (indeksi)
100
267
253
299
Yhdysvalloista tulevan tuonnin markkinaosuus (indeksi)
100
180
171
188
Yhdysvalloista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat (indeksi)
100
95
101
102
Lähde: Eurostat.
(92)
Yhdysvalloista tulevan sulfaniilihapon tuonnin määrä (199 %) ja markkinaosuus (88 %) kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Koska unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana samalla kaudella, Yhdysvalloista tuleva tuonti valtasi kiinalaisilta ja intialaisilta viejiltä jääneet markkinat.
(93)
Yhdysvalloista tulevan tuonnin hinnat pysyivät kohtuullisen vakaalla tasolla ja olivat samaa luokkaa unionin tuottajan hintatason kanssa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Yhdysvalloista tulevassa tuonnissa ei esiintynyt hinnan alittavuutta.
5. Unionin tuotannonalan tilanne
(94)
Tutkittaessa vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(95)
Liikesalaisuuden piiriin kuuluvin tietojen suojaamiseksi ainoaa unionin tuottajaa koskevat tiedot täytyi esittää indeksoidussa muodossa.
5.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 6
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia) (indeksi)
100
87
99
107
Kapasiteetti (tonnia) (indeksi)
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste (indeksi)
100
87
99
107
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(96)
Unionin tuotannonalan tuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 7 prosenttia suurempi kuin tarkastelujakson alussa. Unionin tuotannonalan kapasiteetti säilyi ennallaan tarkastelujaksolla, minkä vuoksi kapasiteetin käyttöaste muuttui samalla tavoin kuin tuotanto ja kasvoi 7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(97)
On huomattava, että unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli tyydyttävällä tasolla tarkastelujaksolla, lukuun ottamatta vuotta 2011, ja se onnistui pääsemään optimaaliselle tasolle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(98)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala väitti, että koko tarkastelujakson aikana se saavutti kapasiteetin optimaalisen käyttöasteen vain tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä osoittaa, että toipuminen on edelleen hyvin tuoretta ja että tilanne on edelleen haavoittuva.
(99)
Komission mukaan tämä huomautus ei muuta 97 kappaleessa esitettyjä päätelmiä, jotka eivät ole millään tavalla ristiriidassa unionin tuotannonalan huomautusten kanssa.
5.2 Loppuvarastot
Taulukko 7
Loppuvaraston määrä
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia) (indeksi)
100
576
328
171
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(100)
Unionin tuotannonalan loppuvarastojen määrä kasvoi jyrkästi vuonna 2011, jonka jälkeen suuntaus oli laskeva, mutta määrä oli kuitenkin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen 71 prosenttia vuoden 2010 tasoa suurempi. Jos tarkastellaan tuotantomäärää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, loppuvarastojen määrä edustaa alle yhden kuukauden tuotantoa.
5.3 Myyntimäärät ja markkinaosuus
Taulukko 8
Myyntimäärä ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia) (indeksi)
100
70
97
104
Markkinaosuus (%) (indeksi)
100
66
92
92
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(101)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi 4 prosenttia verrattuna tarkastelujakson alun määrään. Vuonna 2011 oli erittäin jyrkkä pudotus, jonka jälkeen kasvu oli vakaata.
(102)
Markkinaosuuden kannalta unionin tuotannonalan tulosta voidaan pitää vakaana tarkastelujaksolla lukuun ottamatta vuotta 2011, jolloin unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni myynnin vähenemistä vastaavasti. Seuraavina vuosina myynnin ja markkinaosuuden suuntaus oli kasvava. Vaikka unionin tuottajan markkinaosuus pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman alle vuoden 2010 tason, on syytä huomata, että unionin tuotannonala pystyi silti saamaan osansa unionin kulutuksen kasvusta, ja sillä oli merkittävä osuus unionin markkinoista koko tarkastelujakson ajan.
(103)
Huomautuksissaan päätelmistä ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala totesi, että sen markkinaosuus on erittäin epävakaa, koska sulfaniilihappo on hyödyke, jonka myynti perustuu hintaan, ja antoi esimerkiksi vuoden 2011, jolloin unioni tuotannonalan markkinaosuus romahti.
(104)
Tältä osin on korostettava, että vuonna 2011 tapahtunut markkinaosuuden menetys osui ajallisesti yhteen unionin tuottajan markkinasuuntauksen vastaisesti tekemän hinnankorotuksen kanssa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuontihinnat kaikista maista laskivat 5-20 prosenttia vuonna 2011. On myös syytä huomata, että käytettävissä olevien tilastotietojen mukaan unionin tuotannonalan menettämän markkinaosuuden valtasi pääasiassa yhdysvaltalainen tuoja.
5.4 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät
Taulukko 9
Myyntihinnat
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni) (indeksi)
100
109
108
112
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(105)
Unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla nousivat 12 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johtui pääraaka-aineen (aniliinin) kasvaneiden kustannusten siirtämisestä hintoihin.
5.5 Työllisyys ja tuottavuus
Taulukko 10
Työllisyys ja tuottavuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys (indeksi)
100
100
117
117
Työvoiman tuottavuus (indeksi)
100
88
85
91
Keskimääräiset työvoimakustannukset (indeksi)
100
105
102
116
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(106)
Työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna) kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 17 prosenttia. Keskimääräisten työvoimakustannusten suuntaus oli kasvava tarkastelujaksolla, ja kasvua oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 16 prosenttia vuoteen 2010 verrattuna. Koska tuotanto kasvoi vain 7 prosenttia (ks. 96 kappale), työvoiman tuottavuus aleni tarkastelujaksolla 9 prosenttia.
5.6 Kannattavuus
Taulukko 11
Kannattavuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus (indeksi)
100
96
20
65
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(107)
Unionin tuotannonalan kannattavuus samankaltaisen tuotteen osalta laski tarkastelujaksolla ja oli hieman alle unionin tuotannonalan ilmoittaman optimitason, mutta on tärkeää huomata, että kannattavuus pysyi silti positiivisena koko tarkastelujakson ajan.
(108)
Kannattavuuden lasku johtui pääasiassa keskimääräisten tuotantokustannusten noususta (kasvua lähes 20 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä), mitä myyntihintojen 12 prosentin kohoaminen ei voinut täysin kompensoida (ks. 105 kappale).
5.7 Investoinnit, investointien tuotto ja kassavirta
Taulukko 12
Investoinnit, investointien tuotto ja kassavirta
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Vuotuiset investoinnit (indeksi)
-
100
133
57
Investointien tuotto (indeksi)
100
86
30
103
Kassavirta (indeksi)
100
116
68
82
(109)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala ei pystynyt tekemään investointeja vuonna 2010. Sulfaniilihappoon liittyvään liiketoimintaan tehdyt investoinnit pienenivät 43 prosenttia vuodesta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun; investointien absoluuttista määrää voidaan pitää alhaisena, ja ne liittyivät pääasiassa huoltotoimintaan. Nämä havainnot ovat johdonmukaisia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen investointien tuoton ja alhaisen kannattavuuden kanssa.
(110)
Investointien tuotto noudatteli tiiviisti kannattavuuden suuntausta vuosina 2011 ja 2012. Investointien tuotto kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja pääsi vuoden 2010 tasolle sen ansiosta, että kannattavuus parani vuodesta 2010 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle (ks. taulukko 11).
(111)
Kassavirta oli vaihteleva mutta pysyi positiivisena koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kassavirta supistui 18 prosenttia vuoden 2010 tasoon verrattuna. Unionin tuotannonala ei ilmoittanut pääomansaantiin liittyvistä vaikeuksista tarkastelujaksolla.
5.8 Polkumyynnin laajuus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä
(112)
Kuten 41 ja 57-60 kappaleessa todettiin, asianomaisten maiden ei havaittu harjoittavan polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(113)
Kun otetaan huomioon, ettei Kiinasta ja Intiasta tullut tuontia polkumyynnillä ja että unionin tuotannonalan myyntimäärä ja -hinnat sekä kapasiteetin käyttöaste kasvoivat, voidaan päätellä, että toimenpiteet ovat purreet ja että unionin tuotannonala on toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista tarkastelujakson aikana. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittiin joidenkin vahinkoindikaattoreiden, kuten kannattavuuden ja markkinaosuuden, vähäistä heikkenemistä, mutta tämän ei voida katsoa johtuvan asianomaista maista tulevasta tuonnista, koska se oli erittäin vähäistä kyseisellä kaudella. Negatiivisestikin kehittyneet vahinkoindikaattorit osoittavat silti edelleen, että unionin tuotannonalan tilanne on kestävä.
5.9 Unionin tuotannonalan vientitoiminta
(114)
Unionin tuotannonalan vientimäärät olivat vähäpätöisiä vuonna 2012 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi päätellään, että viennillä ei ollut vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
6. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(115)
Kiinasta ja Intiasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuodulle tarkasteltavana olevalle tuotteelle vahvistetut keskimääräiset hinnat ja hintojen vertailu edeltäviin vuosiin eivät ole täysin luotettavia tuonnin vähäisen määrän vuoksi, mutta tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin Kiinasta ja Intiasta unioniin ilman polkumyyntiä.
(116)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi melko vakaana, ja asianomaisten maiden menettämät määrät korvautuivat Yhdysvalloista tulevalla tuonnilla unionin tuotannonalan hintatasoa vastaavilla hinnoilla. Unionin tuotannonala pystyi lisäämään myyntimääriään, korottamaan keskimääräisiä myyntihintojaan ja saavuttamaan lähes optimaalisen kapasiteetin käyttöasteen.
(117)
Unionin tuotannonalan markkinaosuuden ja kannattavuuden vähäisen laskun ei voida katsoa johtuneen Kiinasta ja Intiasta tulevasta tuonnista (ks. 113 kappale).
(118)
Sen vuoksi katsotaan, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(119)
Vaikka unionin tuotannonala esitti vahinkoanalyysistä joitakin havaintoja, joita on käsitelty 89-90, 98-99 ja 103-104 kappaleessa, se hyväksyi yleiset päätelmät, joiden mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei aiheutunut merkittävää vahinkoa.
7. Vahingon toistumisen todennäköisyys
(120)
Vahingon toistumisen todennäköisyyttä arvioitaessa on tärkeää tuoda esiin, että optimaalisellakaan kapasiteetin käyttöasteella - johon päästiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla - unionin tuotannonala ei pystynyt tyydyttämään koko unionin kulutusta, minkä vuoksi merkittävä osa unionin kulutuksesta oli katettava tuonnilla.
(121)
Lisäksi unionin tuotannonala tuottaa vain puhdistettua sulfaniilihappoa, mikä tarkoittaa sitä, että teknisen laadun sulfaniilihappoa tuotannossaan suosivien käyttäjien on hyödynnettävä tuontia.
(122)
Unionin tuotannonalalla oli myös melko vakaa markkinaosuus, ja sillä oli myyntiä monille pitkäaikaisille asiakkaille. Tutkimuksessa kävi ilmi, että joidenkin käyttäjien osalta sulfaniilihapon toimittajien on läpäistävä tiukka ja kallis sertifiointi-/todennusprosessi, joka vaikeuttaa toimittajan vaihtamista.
(123)
Tältä osin analysoitiin perusasetuksen 11 artikaln 2 kohdan mukaisesti vahingon toistumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta.
7.1 Kiina
(124)
Koska yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, Kiinaa koskevat päätelmät oli tehtävä perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen, erityisesti tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen perusteella.
(125)
Kuten jo 63 ja 75 kappaleessa todettiin, kiinalaisilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia sulfaniilihapon tuotannossa ja polkumyynnin toistuminen on todennäköistä.
(126)
Lisäksi käytettävissä olevat tiedot viittaavat siihen, kuten 64 ja 87 kappaleessa todettiin, että Kiina on lisännyt hiljattain sulfaniilihapon myyntimäärää Intiaan hinnoilla, jotka alittavat unionin tuotannonalan hinnat.
(127)
Kiinan tuontia Intian markkinoille koskevien tilastojen perusteella, kuten 64 kappaleessa selitetään, näyttää niin ikään siltä, että Kiina haluaa myydä pääasiassa puhdistettua sulfaniilihappoa, joka päästessään unionin markkinoille kilpailisi suoraan unionin tuottajan myynnin kanssa.
(128)
Kaikki nämä tekijät yhdessä viittaavat siihen, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, Kiina voisi nopeasti viedä merkittäviä sulfaniilihapon määriä polkumyyntihinnoilla unionin markkinoille ilman että sen edes tarvitsisi suunnata uudelleen myyntiään muilta markkinoilta. Unionin markkinat ovat houkuttelevat hinnoiltaan, ja kiinalaiset viejät saisivat mittakaavaetuja lisäämällä tuotantoaan. Jos näin tapahtuisi, unionin tuotannonalan myynti ja myyntihinnat putoaisivat välittömästi, mikä puolestaan vaikuttaisi kapasiteetin käyttöasteeseen ja kannattavuuteen. Jos nämä vahinkoindikaattorit heikkenevät, unionin tuotannonalan toipuminen pysähtyisi, ja sille aiheutuisi merkittävää vahinkoa.
7.2 Intia
(129)
Intian osalta polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä ei ole, jos toimenpiteiden annetaan raueta, kuten 76 kappaleessa todettiin. Tämän päätelmän perusteella vahingon toistumista koskeva analyysi ei ole tarpeellinen.
8. Vahingon toistumista koskevat päätelmät
(130)
Kun otetaan huomioon edeltävissä kappaleissa esitetyt tutkimuksen havainnot, ilman toimenpiteitä vienti Kiinasta alhaisin hinnoin lisääntyisi todennäköisesti merkittävästi, mikä vaikuttaisi negatiivisesti unionin tuotannonalan rahoitus- ja taloudelliseen tilanteeseen ja johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen.
(131)
Vahingon toistumisen todennäköisyyttä Intian osalta ei analysoitu, koska havaittiin, että Intiasta tulevan polkumyynnin toistuminen ei ole todennäköistä.
E. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(132)
Intiasta tulevan sulfaniilihapon tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osalta pääteltiin, että polkumyynnin toistuminen ei ole todennäköistä. Sen vuoksi unionin edun määrittäminen tältä osin ei ole tarpeen.
(133)
Kiinan osalta tutkittiin perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, onko toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista, kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista, tehtyyn arviointiin. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
2. Unionin tuotannonalan etu
(134)
Toimenpiteet ovat olleet onnistuneita ja antaneet unionin tuotannonalalle mahdollisuuden vahvistaa asemaansa (ks. 113 kappale). Samalla 130 kappaleessa todettiin myös, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi voimakkaasti, jos Kiinan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä. Sen vuoksi voidaan päätellä, että Kiinan vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen olisi unionin edun mukaista.
3. Käyttäjien etu
(135)
Kaikille tiedossa oleville käyttäjille ilmoitettiin tarkastelun vireillepanosta. Komissio sai neljä kokonaan täytettyä vastausta ja kolme osittaista vastausta/kommenttia sulfaniilihapon käyttäjiltä. Näiden tietojen perusteella vahvistettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen kustannusten vaikutus jatkojalostustuotteiden tuotantokustannuksiin vaihtelee huomattavasti käyttäjien parissa jatkojalostustuotteen tyypin mukaan.
(136)
Jotkin käyttäjät (lääkkeiden ja erityisväriaineiden tuottajat) myönsivät, että sulfaniilihappo muodostaa vain vähäisen osuuden niiden tuotantokustannuksista, minkä vuoksi katsotaan, että toimenpiteillä ei ole käytännössä mitään vaikutusta niiden tuotantokustannuksiin tai hintoihin.
(137)
Muiden käyttäjien (betonin lisäaineiden ja optisten kirkasteiden) käyttäjien osalta sulfaniilihapon osuus oli kuitenkin 4-12 prosenttia jatkojalostustuotteiden tuotantokustannuksista. Nämä tuottajat ilmoittivat myös tappioista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja väittivät, että niiden vaikea tilanne on osittain nyt voimassa olevien toimenpiteiden aiheuttama.
(138)
Tästä väitteestä on huomattava, että tuonti Kiinasta oli lähes olematonta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi Kiinan vastaiset tullit, jotka takaavat kohtuullisen hintatason unionin markkinoilla, eivät aiheuttaneet lisäkustannuksia käyttäjille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eivätkä näin ollen voi selittää käyttäjien vaikeuksia. Samankaltaisen tuotteen hinnan korotus tarkastelujaksolla johtui tuotantokustannusten kohoamisesta, jonka syynä oli pääraaka-aineen hinnannousu (ks. 105 ja 108 kappale). Intiasta tulevan sulfaniilihapon tuonnissa nyt voimassa olevien tullien poistamisen, kuten tässä asetuksessa ehdotetaan, pitäisi välittömästi helpottaa sulfaniilihapon lisätarjontaa unionin markkinoilla kilpailukykyisillä hinnoilla, ja näin ollen se olisi käyttäjien edun mukaista. Tämän vuoksi katsotaan, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen Kiinan osalta ei aiheuta kohtuuttomia vaikeuksia käyttäjille jatkossa.
4. Tuojien etu
(139)
Kaikille tiedossa oleville tuojille ilmoitettiin tarkastelun vireillepanosta. Yksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuoja toimitti kyselylomakkeeseen osittaisen vastauksen, jossa se totesi, että sulfaniilihapolla ei ole merkittävää asemaa sen toiminnassa. Muut tuojat eivät vastanneet kyselylomakkeeseen tai toimittaneet kirjallisia huomautuksia. Koska tuojien yhteistyö rajoittui tähän, pääteltiin, että ei ole vastoin niiden etua pitää voimassa Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavat toimenpiteet.
5. Päätelmät
(140)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, ettei ollut pakottavia unionin etuun liittyviä syitä olla jatkamatta Kiinaa koskevien nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.
F. KIINAAN SOVELLETTAVIEN POLKUMYYNNIN VASTAISTEN TOIMENPITEIDEN PITÄMINEN VOIMASSA JA INTIAAN SOVELLETTAVIEN POLKUMYYNNIN VASTAISTEN TOIMENPITEIDEN PÄÄTTÄMINEN
(141)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella pidetään asianmukaisena, että Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet pidetään voimassa ja Intiasta peräisin olevaa tuontia koskevat toimenpiteet kumotaan. Asianomaisille osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(142)
Edellä esitetystä seuraa, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi kumottava. Myös komission päätös, jolla hyväksytään Kokanin sulfaniilihapon tuonnissa voimassa oleva hintasitoumus, olisi kumottava.
(143)
Ottaen huomioon, että unionin tuotannonala on vasta hiljattain toipunut polkumyynnin vaikutuksista, komissio seuraa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia, jos unionin tuottaja esittää vastaavan pyynnön. Seuranta rajoittuu tämän asetuksen julkaisua seuraavien kahden vuoden ajanjaksolle,
(144)
Tässä asetuksessa säädettyjen Kiinan vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa ja Intian vastaisten toimenpiteiden kumoaminen ovat perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaisia,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2921 42 00 (Taric-koodi 2921420060) kuuluvan sulfaniilihapon tuonnissa.
2. Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Lopullinen tulli (%)
Kiinan kansantasavalta
33,7
3. Kumotaan lopullinen polkumyyntitulli Intiasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2921 42 00 (Taric-koodi 2921420060) kuuluvan sulfaniilihapon tuonnissa ja päätetään tätä tuontia koskeva menettely.
4. Kumotaan komission päätös 2006/37/EY, jolla hyväksytään yrityksen Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Intia) sulfaniilihapon tuonnissa voimassa oleva hintasitoumus.
5. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 2014.