PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 409/2013
ze dne 3. května 2013
o definici společných projektů, vytvoření správy a identifikaci pobídek podporujících provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na článek 15a uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Regulační rámec jednotného evropského nebe zahrnuje opatření uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (2).
(2)
Uplatněním regulačního rámce jednotného evropského nebe není dotčena odpovědnost členských států v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
(3)
Ve sdělení ze dne 22. prosince 2011 (3) Komise oznámila svůj záměr vytvořit správní a pobídkové mechanismy pro zavádění programu SESAR (výzkum uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe) na základě článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004. Mezi tyto mechanismy patří společné projekty, jež by měly napomoci úspěšné realizaci hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM), pokyny ke společným projektům, které by měly vytvořit závazný rámec pro podporu této realizace ze strany společných projektů, a správní mechanismy, jež by měly zajistit včasné, koordinované a synchronizované zavádění díky jasnému rozdělení odpovědnosti mezi jednotlivé zúčastněné strany.
(4)
Nařízení (ES) č. 550/2004 má za cíl pomoci uživatelům vzdušného prostoru a poskytovatelům letových navigačních služeb zdokonalit společnou infrastrukturu letové navigace, poskytování letových navigačních služeb a užívání vzdušného prostoru tím, že budou spolupracovat na společných projektech. Cílem je rovněž urychlit zavádění projektu výzkumu uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR).
(5)
Projekt SESAR byl zřízen za účelem modernizace evropského systému uspořádání letového provozu. Je technologickým pilířem iniciativy jednotné evropské nebe.
(6)
SESAR se skládá ze tří fází: definiční fáze má vymezit obsah nové generace systémů ATM, fáze vývoje má vyvíjet a validovat novou generaci technologických systémů, součástí a provozních postupů a fáze zavádění spočívá v industrializaci a realizaci nových systémů uspořádání letového provozu.
(7)
Evropský hlavní plán uspořádání letového provozu (dále jen „hlavní plán ATM“), vytvořený během definiční fáze SESAR, představuje schválený plán, jak výzkum a vývoj v oblasti ATM dovést do fáze zavádění.
(8)
Hlavní plán ATM nastiňuje základní provozní změny, které jsou nezbytné k tomu, aby se napomohlo dosažení výkonnostních cílů jednotného evropského nebe. Představuje klíčový nástroj pro zavádění programu SESAR a poskytuje základ pro včasné, koordinované a synchronizované zavádění nových funkcí ATM.
(9)
Cíle a priority pro zavádění by měly zohledňovat také aspekty operací sítě definovaných ve strategickém plánu sítě, jenž obsahuje výkonnostní cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a opatřeními plánovanými za účelem splnění cílů, a v operačním plánu sítě definovaném v nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (4).
(10)
Včasné, koordinované a synchronizované zavádění programu SESAR má zásadní význam pro dosažení výkonnostních cílů jednotného evropského nebe a celkového ekonomického přínosu očekávaného díky modernizaci ATM.
(11)
Společné projekty podle článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004 by měly pomoci posílit výkonnost Evropské sítě uspořádání letového provozu (EATMN) a v analýze nákladů a přínosů prokázat celkově pozitivní výsledek s ohledem na případné negativní dopady na určité regiony nebo zúčastněné strany.
(12)
Aby se zajistilo včasné, koordinované a synchronizované zavádění a monitorování společných projektů za optimálního využití nástrojů a subjektů identifikovaných v regulačním rámci jednotného evropského nebe, měla by být vytvořena správa zavádění programu SESAR.
(13)
V zájmu efektivní správy zavádění programu SESAR a zajištění důvěryhodnosti procesu zavádění by se do správy zavádění měli zapojit provozní uživatelé, odpovědní za výkonnost systému ATM.
(14)
Provozní uživatelé, kteří investují do zavádění programu SESAR, by měli mít vedoucí úlohu při řízení a realizaci zaváděcích činností, pokud možno prostřednictvím jediného subjektu, přičemž se zamezí jakémukoli střetu zájmů.
(15)
Výrobní průmysl by měl mít při zavádění programu SESAR poradní úlohu, aby se zajistil soulad s industrializací a včasná dostupnost zařízení.
(16)
Komise by měla dohlížet na zaváděcí činnosti a zajišťovat, aby dodržovaly cíle jednotného evropského nebe a chránily veřejný zájem, a to tím, že vytvoří vhodné mechanismy podávání zpráv a monitorování za co nejlepšího využití stávajících nástrojů, jako je Realizace jednotného nebe na evropské a místní úrovni (plán a zpráva ESSIP a dokumenty LSSIP).
(17)
Komise by měla Výboru pro jednotné nebe poskytovat veškeré informace o procesech výběru zaváděcího manažera, schvalování zaváděcího programu a výběru realizačních projektů. Výbor pro jednotné nebe by měl být o těchto otázkách konzultován, aniž jsou dotčena pravidla a postupy stanovené v příslušných programech financování Unie.
(18)
Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae), která vyrábí technický materiál a vykonává přípravné a doplňkové práce v souvislosti s evropskou normalizací, by měla být Komisi nápomocna při sledování a usnadňování normalizačních procesů a při podpoře používání evropských norem.
(19)
Zavádění projektů SESAR ve vztahu k ozbrojeným silám zůstává v pravomoci dotčených států; měla by nicméně probíhat koordinace s ozbrojenými silami, aby se zamezilo jakýmkoli nepříznivým dopadům na obranné schopnosti.
(20)
V zájmu podpory raných investic zúčastněných stran a zmírnění účinků těch aspektů zavádění, pro něž je analýza nákladů a přínosů méně pozitivní, by měly být realizační projekty určené k zavedení společných projektů způsobilé k financování z prostředků Unie a pro další pobídky v souladu s příslušnými pravidly a postupy programů financování Unie a systémů pobídek.
(21)
V maximální možné míře se bude usilovat o dosažení synergií mezi zaváděním programu SESAR a funkčními bloky vzdušného prostoru.
(22)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení definuje společné projekty uvedené v článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004, vysvětluje jejich správu a stanoví pobídky pro jejich zavádění.
2. Toto nařízení se vztahuje na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 nařízení (EU) č. 677/2011.
Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„společným podnikem SESAR“ se rozumí subjekt zřízený nařízením Rady (ES) č. 219/2007 (5), který je pověřen řízením a koordinací vývojové fáze projektu SESAR;
2)
„systémem poplatků“ se rozumí systém zavedený nařízením Komise (ES) č. 1794/2006 (6);
3)
„funkcí ATM“ se rozumí skupina provozních funkcí nebo služeb ATM souvisejících s uspořádáním trajektorie, vzdušného prostoru a povrchu nebo se sdílením informací v rámci traťového, letištního a přibližovacího nebo síťového provozního prostředí.
4)
„zaváděním programu SESAR“ se rozumí činnosti a procesy související s industrializací a realizací funkcí ATM identifikovaných v hlavním plánu ATM;
5)
„industrializací“ funkcí ATM se rozumí validované činnosti a procesy zahrnující normalizaci, osvědčování a výrobu v rámci výrobního průmyslu (výrobci pozemního a palubního vybavení);
6)
„realizací“ funkcí ATM se rozumí nákup, instalace a uvedení do provozu zařízení a systémů, včetně souvisejících provozních postupů, prováděné provozními uživateli;
7)
„zásadní provozní změnou“ se rozumí provozní změna uspořádání letového provozu (ATM), která provozním uživatelům zajišťuje významná zlepšení výkonnosti sítě, jak je uvedeno v hlavním plánu ATM;
8)
„systémem sledování výkonnosti“ se rozumí systém zavedený nařízením Komise (EU) č. 691/2010 (7);
9)
„výkonnostními cíli celé Evropské unie“ se rozumí cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. 691/2010;
10)
„provozními uživateli“ se rozumí civilní i vojenští uživatelé vzdušného prostoru, poskytovatelé letových navigačních služeb a provozovatelé letišť.
Článek 3
Hlavní plán ATM
1. Hlavní plán ATM je plán, kterým se řídí modernizace evropského systému ATM a propojuje se výzkum a vývoj programu SESAR s jeho zaváděním. Je to klíčový nástroj jednotného evropského nebe pro hladký provoz EATMN a včasné, koordinované a synchronizované zavádění programu SESAR.
2. Aktualizace hlavního plánu ATM přispějí k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie a udržují soulad mezi těmito cíli, zaváděním programu SESAR a výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR. Za tímto účelem aktualizace hlavního plánu ATM zohledňují strategický plán sítě a operační plán sítě.
KAPITOLA II
SPOLEČNÉ PROJEKTY
Článek 4
Účel a obsah
1. Cílem společných projektů je včas, koordinovaně a synchronizovaně zavést funkce ATM, které dosáhnou zásadních provozních změn.
2. Společné projekty jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a přispívají k jejich dosažení.
3. Společné projekty identifikují funkce ATM, které:
a)
dosáhly vhodné úrovně industrializace, a tudíž jsou připraveny k realizaci;
b)
vyžadují synchronizované zavádění.
4. Připravenost funkcí ATM musí být prokázána, mimo jiné na základě výsledků validace provedené společným podnikem SESAR, statusem normalizačních a certifikačních procesů a posouzením jejich interoperability, rovněž ve vztahu k celosvětovému plánu letecké navigace ICAO a souvisejícím materiálům ICAO.
5. Potřebu synchronizovaného zavádění funkcí ATM se posoudí na základě:
a)
definice jejich zeměpisné oblasti působnosti a plánování, včetně cílových termínů zavedení;
b)
identifikace provozních uživatelů, kteří je musí zavádět;
c)
přechodných opatření pro jejich postupné zavádění.
6. Společné projekty rovněž:
a)
na základě nezávislé analýzy nákladů a přínosů prokáží ekonomické opodstatnění ve vztahu k EATMN a identifikují případný místní nebo regionální negativní dopad pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
b)
identifikují pobídky pro zavádění, uvedené v oddíle 3 kapitoly III, zejména za účelem zmírnění negativních dopadů na určitou zeměpisnou oblast nebo kategorii provozních uživatelů;
c)
odkazují na prováděcí pravidla pro interoperabilitu a bezpečnost podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (8) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (9). Zejména se uvede odkaz na specifikace Společenství podle nařízení (ES) č. 552/2004 a na specifikace přijatelných způsobů shody a osvědčení podle nařízení (ES) č. 216/2008;
d)
identifikují veškeré potřeby nových prováděcích pravidel pro interoperabilitu a bezpečnost, specifikace Společenství a civilní normy na podporu jejich zavádění a jejich použitelnosti v ozbrojených silách, s ohledem na rovnocennost civilních a vojenských systémů, a
e)
zohledňují relevantní prvky zavádění uvedené ve strategickém plánu sítě a v operačním plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru.
Článek 5
Stanovení, přijetí a realizace
1. Komise stanoví návrhy společných projektů v souladu s požadavky článku 4.
2. Komisi jsou podle svých příslušných úloh a pravomocí definovaných regulačním rámcem jednotného evropského nebe nápomocni manažer struktury vzdušného prostoru, Evropská agentura pro bezpečnost letectví a orgán pro kontrolu výkonnosti, jakož i společný podnik SESAR, Eurocontrol, evropské normalizační organizace, Eurocae a zaváděcí manažer. Tyto subjekty zahrnují provozní uživatele a výrobní průmysl.
3. Komise v souladu s články 6 a 10 nařízení (ES) č. 549/2004 konzultuje své návrhy společných projektů s uživateli, rovněž prostřednictvím Evropské obranné agentury v rámci její působnosti a s cílem usnadnit koordinaci stanovisek ozbrojených sil, a s poradní skupinou odborníků pro sociální rozměr jednotného evropského nebe.
4. Komise zajistí, aby návrhy společných projektů byly schváleny uživateli vzdušného prostoru a pozemními provozními uživateli, kteří musí konkrétní společný projekt zavádět. Za tímto účelem uživatelé vzdušného prostoru zřídí skupinu složenou ze zástupců uživatelů vzdušného prostoru.
5. Komise přijme společné projekty a veškeré jejich změny v souladu s postupem uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Společné projekty se realizují prostřednictvím realizačních projektů a v souladu se zaváděcím programem definovaným v kapitole III oddíle 2.
Článek 6
Sledování
1. Komise sleduje realizaci společných projektů a jejich vliv na výkonnost EATMN prostřednictvím zvláštních požadavků na podávání zpráv. Tyto požadavky stanoví Komise na základě rámcového partnerství podle čl. 9 odst. 5.
2. Při sledování efektivity společných projektů s ohledem na výkonnost EATMN Komise co nejlépe využívá stávající nástroje sledování a podávání zpráv; jsou jí nápomocni zejména manažer struktury vzdušného prostoru a orgán pro kontrolu výkonnosti v souladu s nařízeními (EU) č. 677/2011 a 691/2010 a Evropská agentura pro bezpečnost letectví, pokud jde o bezpečnostní aspekty.
3. O realizaci společných projektů je informován Výbor pro jednotné nebe.
KAPITOLA III
SPRÁVA A POBÍDKY ZAVÁDĚNÍ
ODDÍL 1
Správa zavádění
Článek 7
Obecné zásady
1. Správa zavádění zajišťuje včasné, koordinované a synchronizované zavádění společných projektů, propojení s industrializací a její usnadnění.
2. Správa zavádění se skládá ze tří úrovní: politické úrovně, řídící úrovně a prováděcí úrovně.
Článek 8
Politická úroveň
1. Politická úroveň odpovídá za dohled nad zaváděním programu SESAR a zajištění toho, aby bylo v souladu s regulačním rámcem jednotného evropského nebe a chránilo veřejný zájem.
2. Za politickou úroveň zodpovídá Komise, a to zejména za:
a)
stanovení a přijetí společných projektů v souladu s článkem 5;
b)
výběr zaváděcího manažera, schválení zaváděcího programu a výběr realizačních projektů;
c)
řízení prostředků Unie na podporu zaváděcího manažera a realizačních projektů;
d)
identifikaci pobídek pro zavádění programu SESAR a prosazování rámcové dohody o partnerství uzavřené se zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 5 a jakýchkoli relevantních dohod pro realizační projekty;
e)
podporu účasti civilních a vojenských uživatelů;
f)
rozvoj spolupráce a koordinace s třetími zeměmi;
g)
koordinaci s normalizačními a certifikačními organizacemi a subjekty s cílem usnadnit industrializaci a podporu interoperability funkcí ATM;
h)
sledování zavádění společných projektů a jejich přínosu k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie;
i)
vydávání doporučení provozním uživatelům a členským státům.
3. Komisi jsou podle svých příslušných úloh a pravomocí definovaných regulačním rámcem jednotného evropského nebe nápomocni Výbor pro jednotné nebe, poradní orgán odvětví, poradní skupina odborníků pro sociální rozměr jednotného evropského nebe, vnitrostátní dozorové orgány a orgán pro kontrolu výkonnosti. Komise může s Výborem pro jednotné nebe konzultovat jakoukoli záležitost týkající se použití tohoto nařízení.
4. Komise v souladu s jejich příslušnými úlohami a pravomocemi rovněž zapojí:
a)
Eurocontrol prostřednictvím ujednání o spolupráci mezi Eurocontrolem a Unií, aby plně využila jeho odborných znalostí a jeho civilně-vojenských a celoevropských pravomocí;
b)
Evropskou obrannou agenturu s cílem usnadnit koordinaci stanovisek ozbrojených sil členských států a na jejich podporu a koordinaci s příslušnými mezinárodními vojenskými organizacemi ohledně zavádění programu SESAR a informovat vojenské plánovací mechanismy o požadavcích vyplývajících ze zavádění programu SESAR;
c)
Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví s cílem zajistit integraci bezpečnostních otázek do realizace společných projektů, zejména při vypracovávání požadovaných technických pravidel, například pravidel týkajících se projektování, výroby a údržby systémů a součástí uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb, jakož i pravidel pro dotčený personál a organizace;
d)
společný podnik SESAR, aby se zajistilo trvalé spojení mezi výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR a jeho zaváděním a s cílem zajistit, aby byly společné projekty a zaváděcí program v souladu s hlavním plánem ATM.
e)
evropské normalizační organizace a Eurocae; posledně jmenovanou organizaci zejména pro účely usnadňování a sledování procesů průmyslové normalizace a využití výsledných norem.
Článek 9
Řídící úroveň
1. Za řídící úroveň odpovídá zaváděcí manažer.
2. Zaváděcí manažer zodpovídá zejména za:
a)
vývoj, navrhování, udržování a realizaci zaváděcího programu v souladu s oddílem 2;
b)
sdružování provozních uživatelů, kteří musí zavádět společné projekty;
c)
vytváření mechanismů a rozhodovacích procesů, které zajistí efektivní synchronizaci a celkovou koordinaci realizačních projektů a souvisejících investic v souladu se zaváděcím programem;
d)
zajištění účinného řízení rizik a střetů zájmů;
e)
poradenství pro Komisi ohledně otázek souvisejících s realizací společných projektů a vytváření nových společných projektů;
f)
provádění rozhodnutí Komise, zajištění jejich provádění na prováděcí úrovni a příslušnou kontrolu;
g)
identifikaci nejvhodnějších mechanismů financování kombinujících veřejné a soukromé finanční prostředky;
h)
sledování realizace zaváděcího programu;
i)
podávání zpráv Komisi;
j)
zajištění náležité koordinace s vnitrostátními dozorovými orgány.
3. Zaváděcí manažer je tvořen seskupeními provozních uživatelů nebo jednotlivými provozními uživateli, včetně uživatelů ze třetích zemí, za podmínek stanovených v příslušných programech financování Unie. Provozní uživatelé se mohou činnosti zaváděcího manažera účastnit prostřednictvím struktur funkčních bloků vzdušného prostoru.
4. Zaváděcí manažer musí mimo jiné prokázat, že je schopen:
a)
zastupovat provozní uživatele, kteří musí zavádět společné projekty;
b)
řídit realizační programy ve více státech;
c)
porozumět mechanismům financování a řízení programů financování a
d)
využít existující struktury k zapojení všech provozních uživatelů.
5. Výběr členů zaváděcího manažera Komisí má podobu udělení rámcového partnerství na základě výzvy k předkládání návrhů v souladu s článkem 178 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (10) (prováděcí pravidla). Výzva k předkládání návrhů definuje cíle, požadavky a kritéria pro výběr členů zaváděcího manažera v souladu s prováděcími pravidly. O procesu výběru zaváděcího manažera je informován Výbor pro jednotné nebe.
6. Členové zaváděcího manažera provedou alespoň jeden realizační projekt nebo jeho část.
7. Zaváděcí manažer přijme příslušná ujednání o spolupráci s manažerem struktury vzdušného prostoru, společným podnikem SESAR a ozbrojenými silami. Příslušná ujednání o spolupráci se předkládají Komisi ke schválení. Spolupráce probíhá následovně:
a)
zaváděcí manažer a manažer struktury vzdušného prostoru spolupracují s cílem zajistit, aby jejich úkoly byly splněny bez jakéhokoli zdvojování či soutěže, zejména u aspektů zavádění, které mají dopad na síťovou infrastrukturu, organizaci a výkonnost vzdušného prostoru, jakož i soudržnost se strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě; manažer struktury vzdušného prostoru v rámci svého mandátu rovněž podporuje členy zaváděcího manažera v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. i) a čl. 4 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 677/2011;
b)
zaváděcí manažer spolupracuje se společným podnikem SESAR v zájmu zajištění nezbytného propojení mezi výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR a jeho zaváděním a konzultuje se společným podnikem SESAR priority a pokrok, jehož bylo dosaženo v průběhu vývojové fáze v otázkách týkajících se industrializace, a dále rovněž za účelem zajištění soudržnosti s hlavním plánem ATM;
c)
zaváděcí manažer koordinuje svou činnost s ozbrojenými silami, aby se zamezilo jakémukoli negativnímu dopadu na státní a kolektivní obranné schopnosti.
8. Zaváděcí manažer náležitě zohlední stanovisko subjektů uvedených v odstavci 7 ve svých rozhodnutích, která mohou mít dopad na činnosti uvedených subjektů.
9. V případě neshody mezi zaváděcím manažerem a subjekty uvedenými v odstavci 7 předloží zaváděcí manažer záležitost k rozhodnutí Komisi. Zaváděcí manažer se řídí rozhodnutím Komise.
10. Zaváděcí manažer si vyžádá, mimo jiné za účelem získání informací o industrializaci produktů, pomoc výrobního průmyslu prostřednictvím ujednání o spolupráci, která se oznámí Komisi.
11. V závislosti na dostupnosti finančních prostředků a za podmínek stanovených v příslušném programu financování Unie poskytne Komise zaváděcímu manažerovi finanční podporu, a to výhradně pro plnění jeho úkolů uvedených v odstavci 2.
Článek 10
Prováděcí úroveň
1. Prováděcí úroveň spočívá v realizačních projektech vybraných Komisí k realizaci společných projektů v souladu se zaváděcím programem.
2. Komise na základě výzev k předkládání návrhů a v souladu s pravidly a postupy příslušných programů financování Unie vybere realizační projekty pro realizaci zaváděcího programu.
3. Návrhy realizačních projektů náležitě zohledňují připravenost procesů industrializace pro tyto projekty na základě informací poskytnutých výrobním průmyslem, zejména pokud jde o dopad realizačních projektů na dříve zavedené systémy ATM, technickou proveditelnost, odhady nákladů a plány technických řešení.
4. Realizační projekty a jejich plnění musí být v souladu s podmínkami dohodnutými s Komisí.
ODDÍL 2
Zaváděcí program
Článek 11
Účel
1. Zaváděcí program poskytuje komplexní a strukturovaný pracovní plán všech činností nezbytných k zavádění technologií, procedur a osvědčených postupů nezbytných pro realizaci společných projektů. Organizuje tyto činnosti při realizaci projektů, přičemž identifikuje související rizika a zmírňující opatření, zeměpisnou oblast působnosti, časový rámec a provozní uživatele, kteří za realizaci projektů zodpovídají.
2. Zaváděcí program představuje referenční rámec pro práci řídící a prováděcí úrovně.
3. Zaváděcí program je součástí rámcové dohody o partnerství, a členové zaváděcího manažera tudíž přijmou závazek k jeho realizaci.
Článek 12
Vytvoření a realizace
1. Zaváděcí manažer předloží návrh zaváděcího programu a veškeré návrhy na jeho změny Komisi ke schválení.
2. Při přípravě návrhu zaváděcího programu nebo návrhů na jeho změnu koordinuje zaváděcí manažer svou činnost s manažerem struktury vzdušného prostoru, společným podnikem SESAR a ozbrojenými silami v souladu s čl. 9 odst. 7.
3. Po přijetí každého společného projektu požádá Komise zaváděcího manažera, aby zaváděcí program přizpůsobil.
ODDÍL 3
Pobídky
Článek 13
Financování Unie
1. Financování Unie na podporu zavádění programu SESAR se zaměří na realizační projekty stanovené v článku 10 vybrané pro financování z prostředků Unie v souladu s pravidly a postupy stanovenými v příslušných programech financování Unie.
2. Komise přijme smluvní ujednání týkající se realizačních projektů vybraných pro financování z prostředků Unie. Tato ujednání vymezí sankce za neplnění zaváděcího programu a neplnění realizačních projektů.
Článek 14
Další pobídky
1. Při vytváření společných projektů mohou být identifikovány pobídky pro zavádění programu SESAR v souladu s nařízením (ES) č. 1794/2006 a nařízením (EU) č. 691/2010.
2. Financování z prostředků Unie poskytnuté v souladu s článkem 13 se považuje za „jiné příjmy“ v souladu s čl. 2 písm. k) nařízení (ES) č. 1794/2006.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 15
Přezkum
Komise přezkoumá realizaci společných projektů do konce druhého referenčního období stanoveného článkem 7 nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 409/2013,
annettu 3 päivänä toukokuuta 2013,
yhteisten hankkeiden määrittelemisestä, hallintorakenteiden perustamisesta ja kannustimien yksilöimisestä Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman toteuttamisen tueksi
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 (1) ja erityisesti sen 15 a artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan sääntelykehys sisältää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (2) 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.
(2)
Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan sääntelykehyksen soveltaminen ei rajoita jäsenvaltioiden vastuita asetuksen (EY) N:o 549/2004 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(3)
Komissio ilmoitti 22 päivänä joulukuuta 2011 antamassaan tiedonannossa (3) aikomuksestaan vahvistaa hallinto- ja kannustinjärjestelmät eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishankkeen SESARin (Single European Sky Air Traffic Management Research and development) käyttöönotolle asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 a artiklan pohjalta. Tällaisiin järjestelmiin sisältyy yhteisiä hankkeita, joilla on määrä auttaa ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman onnistuneessa toteutuksessa; yhteisiä hankkeita koskeva ohjeistus, jolla olisi perustettava sitovat puitteet sille, kuinka yhteisillä hankkeilla voidaan tukea tätä toteutusta; sekä hallintojärjestelmät, joilla on määrä varmistaa oikea-aikainen, yhteensovitettu ja yhtäaikainen käyttöönotto vahvistamalla selkeä vastuunjako sidosryhmien kesken.
(4)
Asetuksen (EY) N:o 550/2004 tavoitteena on auttaa ilmatilan käyttäjiä ja lennonvarmistuspalvelun tarjoajia parantamaan yhteistä lennonvarmistusinfrastruktuuria, lennonvarmistuspalvelun tarjoamista ja ilmatilan käyttöä yhteisissä hankkeissa tehtävän yhteistyön kautta. Tarkoituksena on myös nopeuttaa eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishankkeen SESARin käyttöönottoa.
(5)
SESAR-hanke perustettiin eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän nykyaikaistamiseksi. Se on yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan aloitteen teknologinen pilari.
(6)
SESAR-ohjelma koostuu kolmesta vaiheesta: määrittelyvaiheessa määritellään ilmaliikenteen hallintajärjestelmien seuraavan sukupolven sisältö; kehittämisvaiheessa kehitetään ja validoidaan teknologisten järjestelmien, osatekijöiden ja toimintamenetelmien uusi sukupolvi; ja käyttöönottovaiheessa teollistetaan ja toteutetaan uudet ilmaliikenteen hallintajärjestelmät.
(7)
SESARin määrittelyvaiheessa laadittu eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelma, jäljempänä ’ATM-yleissuunnitelma’, on sovittu etenemissuunnitelma, jolla ilmaliikenteen hallinnan tutkimus ja kehittäminen saatetaan käyttöönottovaiheeseen.
(8)
ATM-yleissuunnitelmassa hahmotellaan olennaiset toiminnalliset muutokset, jotka tarvitaan yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi. Se on keskeinen väline SESARin käyttöönotossa ja antaa perustan uusien ilmaliikenteen hallinnan toimintokokonaisuuksien oikea-aikaiselle, yhteensovitetulle ja yhtäaikaiselle käyttöönotolle.
(9)
Käyttöönoton tavoitteissa ja prioriteeteissa olisi otettava huomioon myös sellaiset verkkotoimintoja koskevat näkökohdat, jotka on määritelty verkon strategiasuunnitelmassa, joka sisältää Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa johdonmukaiset suorituskykytavoitteet ja tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavat toimet, ja verkon operaatiosuunnitelmassa, joka on määritelty komission asetuksessa (EU) N:o 677/2011 (4).
(10)
SESARin oikea-aikainen, yhteensovitettu ja yhtäaikainen käyttöönotto on keskeistä, jotta yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskykytavoitteet ja ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamisesta odotetut taloudelliset kokonaishyödyt voidaan saavuttaa.
(11)
Asetuksen (EY) 550/2004 15 a artiklassa tarkoitetuilla yhteisillä hankkeilla on määrä parantaa eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon (EATMN) suorituskykyä ja demonstroida yleisesti myönteinen kustannus-hyötyanalyysi ottaen huomioon mahdolliset haittavaikutukset tiettyihin alueisiin tai sidosryhmiin.
(12)
Jotta voitaisiin varmistaa, että yhteiset hankkeet toteutetaan ja niitä valvotaan oikea-aikaisesti, yhteensovitetusti ja yhtäaikaisesti hyödyntäen yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan sääntelykehyksessä yksilöityjä välineitä ja elimiä optimaalisella tavalla, olisi perustettava hallintorakenteet SESARin käyttöönottoa varten.
(13)
Jotta SESARin käyttöönottoa voitaisiin hallinnoida toimivalla tavalla ja jotta voitaisiin varmistaa käyttöönottoprosessin uskottavuus, ilmaliikenteen hallintajärjestelmän suorituskyvystä vastaavien operatiivisten sidosryhmien olisi osallistuttava käyttöönoton hallinnointiin.
(14)
SESARin käyttöönottoon investoivien operatiivisten sidosryhmien olisi oltava johtavassa asemassa käyttöönottotoimintojen hallinnossa ja toteutuksessa mieluiten yhden yksikön kautta ja eturistiriitoja välttäen.
(15)
Valmistusteollisuudella olisi oltava SESARin käyttöönotossa neuvoa-antava rooli, jotta varmistettaisiin teollistamisen johdonmukaisuus ja laitteistojen oikea-aikainen saatavuus.
(16)
Komission olisi valvottava käyttöönottotoimintoja varmistaen, että niissä pyritään yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tavoitteisiin ja turvataan yleinen etu; sen olisi tätä varten perustettava tarkoituksenmukaiset raportointi- ja valvontajärjestelmät käyttäen parhaalla mahdollisella tavalla olemassa olevia välineitä, kuten yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan eurooppalaista suunnitelmaa (ESSIP-suunnitelma ja -raportti) ja vastaavia paikallisia LSSIP-suunnitelma-asiakirjoja.
(17)
Komission olisi tiedotettava kattavasti yhtenäistä ilmatilaa käsittelevälle komitealle käyttöönoton hallinnointielimen valintaprosessista, käyttöönotto-ohjelman hyväksymisprosessista ja täytäntöönpanohankkeiden valintaprosessista. Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsittelevää komiteaa olisi kuultava näissä kysymyksissä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaankuuluvissa unionin rahoitusohjelmissa vahvistettujen sääntöjen ja menettelyjen noudattamista.
(18)
Euroopan siviili-ilmailulaitejärjestön (Eurocae), joka tuottaa teknistä aineistoa ja suorittaa eurooppalaiseen standardointiin liittyvää alustavaa ja oheisvalmistelua, olisi avustettava komissiota standardointiprosessien valvonnassa ja helpottamisessa ja eurooppalaisten standardien edistämisessä.
(19)
Vaikka SESAR-hankkeiden käyttö sotilastoiminnan alalla on edelleen asiaankuuluvien valtioiden vastuulla, sotilastoiminnan kanssa olisi koordinoitava, jotta voitaisiin välttää mahdolliset haittavaikutukset puolustusvalmiuksiin.
(20)
Jotta sidosryhmiä kannustettaisiin varhaisiin investointeihin ja jotta lievennettäisiin käyttöönoton vaikutuksia siellä, missä kustannus-hyötyanalyysit osoittavat huonompia tuloksia, yhteisten hankkeiden käyttöönottoon pyrkivien täytäntöönpanohankkeiden olisi oltava tukikelpoisia unionin rahoituksen ja muiden kannustimien piirissä kyseisten unionin rahoitusohjelmien ja kannustinjärjestelmien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.
(21)
SESARin käyttöönoton ja toiminnallisten ilmatilan lohkojen välillä olisi etsittävä mahdollisimman paljon synergioita.
(22)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET PERIAATTEET
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tässä asetuksessa määritellään asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 a artiklassa tarkoitetut yhteiset hankkeet, selitetään niiden hallintojärjestelyt ja yksilöidään kannustimia niiden käyttämiseksi.
2. Tätä asetusta sovelletaan eurooppalaiseen ilmaliikenteen hallintaverkkoon (EATMN).
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 2 artiklassa ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 2 artiklassa säädettyjä määritelmiä.
Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
’SESAR-yhteisyrityksellä’ neuvoston asetuksella (EY) N:o 219/2007 (5) perustettua elintä, jonka tehtävänä on hallinnoida ja koordinoida SESAR-hankkeen kehittämisvaihetta;
2)
’maksujärjestelmällä’ komission asetuksella (EY) N:o 1794/2006 (6) perustettua järjestelmää;
3)
’ilmaliikenteen hallinnan toimintokokonaisuudella’ joukkoa ilmaliikenteen hallinnan operatiivisia toimintoja tai palveluja, jotka liittyvät lentoradan, ilmatilan ja maaliikenteen hallintaan tai tietojen jakamiseen lentoreiteillä, lähi- ja lähestymisalueilla, lentoasemilla tai verkkotoimintaympäristöissä;
4)
’SESARin käyttöönotolla’ ATM-yleissuunnitelmassa yksilöityjen ilmaliikenteen hallinnan toimintokokonaisuuksien teollistamiseen ja toteuttamiseen liittyviä toimia ja prosesseja;
5)
ilmaliikenteen hallinnan toimintokokonaisuuksien ’teollistamisella’ validoinnin jälkeen suoritettavia toimia ja prosesseja, joihin sisältyvät standardointi, sertifiointi ja tuotanto valmistusteollisuudessa (maalaitteiden ja ilma-alusten laitteiden valmistajat);
6)
ilmaliikenteen hallinnan toimintokokonaisuuksien ’toteuttamisella’ operatiivisten sidosryhmien suorittamaa laitteistojen ja järjestelmien hankintaa, asentamista ja käyttöönottoa, siihen liittyvät operatiiviset menettelyt mukaan luettuina;
7)
’olennaisella toiminnallisella muutoksella’ ilmaliikenteen hallinnan toiminnallista muutosta, joka tuo operatiivisille sidosryhmille merkittäviä parannuksia verkon suorituskykyyn ATM-yleissuunnitelman mukaisesti;
8)
’suorituskykyjärjestelmällä’ komission asetuksella (EU) N:o 691/2010 (7) perustettua järjestelmää;
9)
’Euroopan unionin laajuisilla suorituskykytavoitteilla’ asetuksen (EU) N:o 691/2010 9 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita;
10)
’operatiivisilla sidosryhmillä’ ilmatilan siviili- ja sotilaskäyttäjiä, lennonvarmistuspalvelun tarjoajia ja lentoasemien pitäjiä.
3 artikla
ATM-yleissuunnitelma
1. ATM-yleissuunnitelma on etenemissuunnitelma, jonka mukaisesti Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmä nykyaikaistetaan ja SESARin tutkimus- ja kehitystyö liitetään käyttöönottoon. Se on tärkein yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan väline, jolla varmistetaan eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon (EATMN) saumaton toiminta ja SESARin oikea-aikainen, yhteensovitettu ja yhtäaikainen käyttöönotto.
2. ATM-yleissuunnitelman ajantasaistuksilla on edistettävä Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden saavuttamista ja huolehdittava näiden tavoitteiden, SESARin käyttöönoton ja SESARin tutkimus-, kehittämis-, innovointi- ja validointitoimien johdonmukaisuudesta. Tätä varten ATM-yleissuunnitelman ajantasaistuksissa on otettava huomioon verkon strategiasuunnitelma ja verkon operaatiosuunnitelma.
II LUKU
YHTEISET HANKKEET
4 artikla
Tarkoitus ja sisältö
1. Yhteisillä hankkeilla on pyrittävä ottamaan oikea-aikaisesti, yhteensovitetusti ja yhtäaikaisesti käyttöön ilmaliikenteen hallinnan toimintokokonaisuudet, joilla olennaiset toiminnalliset muutokset toteutetaan.
2. Yhteisten hankkeiden on oltava johdonmukaisia Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ja edistettävä niiden saavuttamista.
3. Yhteisillä hankkeilla on yksilöitävä ilmaliikenteen hallinnan toimintokokonaisuudet, jotka
a)
on teollistettu riittävässä määrin ja ovat valmiita toteutettaviksi;
b)
edellyttävät yhtäaikaista käyttöönottoa.
4. Ilmaliikenteen hallinnan toimintokokonaisuuksien valmiusaste on demonstroitava muun muassa SESAR-yhteisyrityksen suorittaman validoinnin tulosten, standardointi- ja sertifiointiprosessien kehitysvaiheen ja niiden yhteentoimivuudesta tehtävän analyysin pohjalta sekä suhteessa ICAOn maailmanlaajuiseen lennonvarmistussuunnitelmaan ja asiaankuuluvaan ICAOn aineistoon.
5. Tarve ottaa ilmaliikenteen hallinnan toimintokokonaisuuksia käyttöön yhtäaikaisesti on arvioitava seuraavien perusteella:
a)
niiden maantieteellisen laajuuden ja suunnittelun määrittely käyttöönoton tavoitemääräajat mukaan luettuina;
b)
niiden käyttöönotossa tarvittavien operatiivisten sidosryhmien yksilöinti;
c)
niiden vaiheittaista käyttöönottoa koskevat siirtymätoimenpiteet.
6. Yhteisillä hankkeilla on myös
a)
osoitettava riippumattoman kustannus-hyötyanalyysin pohjalta eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon liiketaloudellinen kannattavuus ja yksilöitävä mahdolliset paikalliset tai alueelliset haittavaikutukset jollekin tietylle operatiivisten sidosryhmien luokalle;
b)
yksilöitävä III luvun 3 jaksossa tarkoitettuja käyttöönoton kannustimia erityisesti haittavaikutusten lieventämiseksi tietyllä maantieteellisellä alueella tai tietyn operatiivisten sidosryhmien luokan kannalta;
c)
viitattava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 552/2004 (8) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (9) mukaisiin yhteentoimivuutta ja turvallisuutta koskeviin täytäntöönpanosääntöihin. Erityisesti on viitattava asetuksen (EY) N:o 552/2004 mukaisiin yhteisön eritelmiin ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisiin hyväksyttäviin menetelmiin vaatimusten täyttämiseksi ja sertifiointieritelmiin;
d)
yksilöitävä mahdollinen tarve uusiin yhteentoimivuutta ja turvallisuutta koskeviin täytäntöönpanosääntöihin, yhteisön eritelmiin ja siviilistandardeihin, jotka tukevat niiden käyttöönottoa ja niiden sovellettavuutta sotilastoimintaan ottaen huomioon siviili- ja sotilasjärjestelmien vastaavuus; ja
e)
otettava huomioon verkon hallinnoijan verkon strategiasuunnitelmassa ja verkon operaatiosuunnitelmassa täsmennetyt asiaankuuluvat käyttöönoton osatekijät.
5 artikla
Laadinta, hyväksyntä ja toteutus
1. Komissio laatii ehdotukset yhteisiksi hankkeiksi 4 artiklan vaatimusten mukaisesti.
2. Komissiota avustavat verkon hallinnoija, Euroopan lentoturvallisuusvirasto ja suorituskyvyn tarkastuselin, kukin sille kuuluvan, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan sääntelykehyksessä määritellyn aseman ja toimivallan puitteissa, sekä SESAR-yhteisyritys, Eurocontrol, eurooppalaiset standardointielimet, Eurocae ja käyttöönoton hallinnointielin. Operatiivisten sidosryhmien ja valmistusteollisuuden on oltava osallisina näissä elimissä.
3. Komissio kuulee sidosryhmiä asetuksen (EY) N:o 549/2004 6 ja 10 artiklan mukaisesti, mukaan luettuina Euroopan puolustusviraston kuuleminen sen sotilastoimen näkemysten koordinoinnin helpottamiseen liittyvän toimivallan puitteissa sekä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan sosiaalista ulottuvuutta käsittelevän neuvoa-antavan asiantuntijaryhmän kuuleminen yhteisiä hankkeita koskevien ehdotusten osalta.
4. Komissio varmistaa, että ehdotukset yhteisiksi hankkeiksi saavat niiden ilmatilan käyttäjien ja maassa toimivien operatiivisten sidosryhmien hyväksynnän, joiden on pantava tietty yhteinen hanke täytäntöön. Tätä tarkoitusta varten ilmatilan käyttäjien on muodostettava ilmatilan käyttäjien edustajien ryhmä.
5. Komissio hyväksyy yhteiset hankkeet ja niiden mahdolliset muutokset asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
6. Yhteiset hankkeet on toteutettava täytäntöönpanohankkeilla ja III luvun 2 jaksossa määritellyn käyttöönotto-ohjelman mukaisesti.
6 artikla
Valvonta
1. Komissio valvoo yhteisten hankkeiden toteutusta ja niiden vaikutuksia eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon suorituskykyyn soveltamalla erityisiä raportointivaatimuksia. Komissio vahvistaa nämä vaatimukset 9 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun kumppanuuden puitteissa.
2. Valvoessaan yhteisten hankkeiden tuloksellisuutta eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon suorituskykytavoitteisiin nähden komissio käyttää parhaalla mahdollisella tavalla hyväkseen nykyisiä valvonta- ja raportointivälineitä, ja sitä avustavat erityisesti käyttöönoton hallinnointielin ja suorituskyvyn tarkastuselin asetusten (EU) N:o 677/2011 ja (EU) N:o 691/2010 mukaisesti ja Euroopan lentoturvallisuusvirasto turvallisuusnäkökohtien osalta.
3. Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsittelevälle komitealle on tiedotettava yhteisten hankkeiden toteutuksesta.
III LUKU
KÄYTTÖÖNOTON HALLINNOINTI JA KANNUSTIMET
1 JAKSO
Käyttöönoton hallinnointi
7 artikla
Yleiset periaatteet
1. Käyttöönoton hallinnoinnilla varmistetaan yhteisten hankkeiden oikea-aikainen, yhteensovitettu ja yhtäaikainen toteutus sekä huolehditaan yhteyksistä teollistamisprosesseihin ja helpotetaan niitä.
2. Käyttöönoton hallinnointi muodostuu kolmesta tasosta: toimintapoliittinen taso, johtotaso ja toteutustaso.
8 artikla
Toimintapoliittinen taso
1. Toimintapoliittinen taso vastaa SESARin käyttöönotosta varmistaen, että se on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan sääntelykehyksen mukainen ja turvaa yleisen edun.
2. Komissio vastaa toimintapoliittisesta tasosta ja erityisesti seuraavista:
a)
yhteisten hankkeiden laadinta ja hyväksyntä 5 artiklan mukaisesti;
b)
käyttöönoton hallinnointielimen valinta, käyttöönotto-ohjelman hyväksyntä ja täytäntöönpanohankkeiden valinta;
c)
käyttöönoton hallinnointielimen tukemiseen ja täytäntöönpanohankkeisiin käytettävien unionin varojen hallinta;
d)
SESARin käyttöönoton kannustimien yksilöinti ja käyttöönoton hallinnointielimen kanssa 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtävän puitesopimuksen ja kaikkien täytäntöönpanohankkeiden kannalta olennaisten sopimusten vahvistaminen;
e)
siviili- ja sotilaspuolen sidosryhmien osallistumisen edistäminen;
f)
yhteistyön kehittäminen ja koordinointi kolmansien maiden kanssa;
g)
koordinointijärjestelyjen perustaminen standardointi- ja sertifiointijärjestöjen ja -elinten kanssa teollistamisen helpottamiseksi ja ilmaliikenteen hallinnan toimintokokonaisuuksien yhteentoimivuuden edistämiseksi;
h)
yhteisten hankkeiden käyttöönoton valvonta ja sen seuranta, miten ne osaltaan auttavat saavuttamaan Euroopan unionin laajuisia suorituskykytavoitteita;
i)
suositusten antaminen operatiivisille sidosryhmille ja jäsenvaltioille.
3. Komissiota avustaa yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsittelevä komitea, teollisuudenalan neuvoa-antava elin, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan sosiaalista ulottuvuutta käsittelevä neuvoa-antava asiantuntijaryhmä, kansalliset valvontaviranomaiset ja suorituskyvyn tarkastuselin kukin oman alansa osalta ja toimivaltansa puitteissa siten kuin niistä on yhtenäisen ilmatilan sääntelykehyksessä säädetty. Komissio voi kuulla yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsittelevää komiteaa kaikissa tämän asetuksen soveltamista koskevissa kysymyksissä.
4. Komissio osallistaa myös seuraavat elimet niiden toimivallan ja alan puitteissa:
a)
Eurocontrol, jonka asiantuntemus sekä siviili- ja sotilastoiminnan kattava ja yleiseurooppalainen toimivalta hyödynnetään Eurocontrolin ja unionin välillä tehtyjen kattavien yhteistyösopimusten avulla;
b)
Euroopan puolustusvirasto, jonka on määrä helpottaa jäsenvaltioista saatujen ja niitä tukevien sotilaspuolen näkemysten ja asiaankuuluvien kansallisten sotilasjärjestöjen näkemysten yhteensovittamista SESARin käyttöönoton alalla sekä tiedottaa sotilaspuolen suunnittelumekanismeille SESARin käyttöönoton tuomista vaatimuksista;
c)
Euroopan lentoturvallisuusvirasto, jotta varmistetaan, että turvallisuuskysymykset yhdennetään yhteisten hankkeiden toteutukseen erityisesti laadittaessa vaadittavia teknisiä sääntöjä, kuten ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujärjestelmien ja tällaisten järjestelmien osatekijöiden suunnitteluun, tuotantoon ja ylläpitoon sekä niihin osallistuvaan henkilöstöön ja organisaatioihin liittyviä sääntöjä;
d)
SESAR-yhteisyritys, jotta varmistetaan jatkuva yhteys SESAR-tutkimus-, kehittämis-, innovointi- ja validointitoimiin ja SESARin käyttöönottoon sekä se, että yhteiset hankkeet ja käyttöönotto-ohjelma ovat ATM-yleissuunnitelman mukaiset;
e)
eurooppalaiset standardointijärjestöt ja Eurocae, jonka on erityisesti määrä helpottaa ja valvoa teollisuuden standardointiprosesseja ja niissä vahvistettavien standardien käyttöä.
9 artikla
Johtotaso
1. Johtotasosta vastaa käyttöönoton hallinnointielin.
2. Käyttöönoton hallinnointielin vastaa erityisesti seuraavista:
a)
käyttöönotto-ohjelman laadinta, ehdottaminen, ylläpito ja toteutus 2 jakson mukaisesti;
b)
niiden operatiivisten sidosryhmien yhteen saattaminen, joita tarvitaan yhteisten hankkeiden toteutuksessa;
c)
sellaisten mekanismien ja päätöksentekoprosessien perustaminen, joilla varmistetaan täytäntöönpanohankkeiden ja niihin liittyvien investointien toteutuksen tehokas synkronointi ja koordinointi käyttöönotto-ohjelman mukaisesti;
d)
riskien ja eturistiriitojen toimiva hallinta;
e)
neuvojen antaminen komissiolle yhteisten hankkeiden toteutukseen ja uusien hankkeiden perustamiseen liittyvissä kysymyksissä;
f)
komission päätösten täytäntöönpano ja sen varmistaminen ja seuranta, että ne pannaan täytäntöön myös toteutustasolla;
g)
soveltuvimpien yksityistä ja julkista rahoitusta yhdistävien rahoitusmekanismien yksilöinti;
h)
käyttöönotto-ohjelman toteutuksen seuranta;
i)
raportointi komissiolle;
j)
tarkoituksenmukaisen koordinoinnin varmistaminen kansallisten valvontaviranomaisten kanssa.
3. Käyttöönoton hallinnointielin muodostuu operatiivisten sidosryhmien ryhmistä tai yksittäisistä operatiivisista sidosryhmistä, kolmansien maiden sidosryhmät mukaan luettuina, asiaankuuluvissa unionin rahoitusohjelmissa määriteltyjen ehtojen mukaisesti. Operatiiviset sidosryhmät voivat olla käyttöönoton hallinnointielimessä osallisina toiminnallisten ilmatilan lohkojen rakenteiden kautta.
4. Käyttöönoton hallinnointielimen on osoitettava muun muassa valmiutensa
a)
edustaa niitä operatiivisia sidosryhmiä, joiden on toteutettava yhteisiä hankkeita;
b)
johtaa monikansallisia täytäntöönpano-ohjelmia;
c)
tuntea rahoitusmekanismeja ja rahoitusohjelmien hallintaa; ja
d)
käyttää olemassa olevia rakenteita kaikkien operatiivisten sidosryhmien osallistamiseksi.
5. Komissio valitsee käyttöönoton hallinnointielimen myöntämällä ehdotuspyynnön perusteella unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä 29 päivänä lokakuuta 2012 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (10) (soveltamissäännöt) 178 artiklan mukaisen puitekumppanuuden. Ehdotuspyynnössä määritellään käyttöönoton hallinnointielimen tavoitteet, vaatimukset ja jäsenten valintaperusteet soveltamissääntöjen mukaisesti. Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsittelevälle komitealle tiedotetaan käyttöönoton hallinnointielimen valinnasta.
6. Käyttöönoton hallinnointielimen jäsenten on toteutettava vähintään yksi täytäntöönpanohanke tai sellaisen osa.
7. Käyttöönoton hallinnointielimen on tehtävä tarvittavat yhteistyösopimukset verkon hallinnoijan, SESAR-yhteisyrityksen ja sotilasvoimien kanssa. Tällaiset tarvittavat yhteistyösopimukset on toimitettava komissiolle hyväksyntää varten. Yhteistyötä koskevat seuraavat määräykset:
a)
käyttöönoton hallinnointielimen ja verkon hallinnoijan on tehtävä yhteistyötä varmistaakseen, että niiden tehtävät suoritetaan ilman minkäänlaista päällekkäisyyttä tai kilpailua erityisesti verkkoinfrastruktuuriin, ilmatilan organisointiin ja suorituskykyyn sekä verkon strategiasuunnitelman ja verkon operaatiosuunnitelman johdonmukaisuuteen vaikuttavien käyttöönoton näkökohtien osalta; verkon hallinnoijan on lisäksi tuettava toimivaltansa rajoissa käyttöönoton hallintoelimen jäseniä asetuksen (EU) N:o 677/2011 4 artiklan 1 kohdan i alakohdan ja 4 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti;
b)
käyttöönoton hallinnointielimen on tehtävä yhteistyötä SESAR-yhteisyrityksen kanssa varmistaakseen tarvittavat yhteydet SESAR-tutkimus-, kehitys-, innovointi- ja validointitoimiin sekä SESARin käyttöönottoon; sen on kuultava SESAR-yhteisyritystä prioriteeteista ja kehittämisvaiheessa aikaansaadusta edistymisestä teollistamiseen liittyvissä kysymyksissä ja varmistettava yhdenmukaisuus ATM-yleissuunnitelman kanssa;
c)
käyttöönoton hallinnointielimen on koordinoitava sotilastoiminnan kanssa, jotta vältetään kaikki haittavaikutukset kansallisiin ja yhteisiin puolustusvalmiuksiin.
8. Käyttöönoton hallinnointielimen on otettava asianmukaisesti huomioon 7 kohdassa tarkoitettujen yksiköiden lausunnot päätöksissään, jotka voivat vaikuttaa kyseisten yksiköiden toimintoihin.
9. Jos käyttöönoton hallinnointielimen ja 7 kohdassa tarkoitettujen yksiköiden välillä ei päästä jostakin asiasta yksimielisyyteen, käyttöönoton hallinnointielimen on toimitettava kyseinen asia komission päätettäväksi. Käyttöönoton hallinnointielimen on noudatettava tällaista komission päätöstä.
10. Käyttöönoton hallinnointielimen on pyydettävä komissiolle ilmoitettavien yhteistyöjärjestelyjen kautta apua valmistusteollisuudelta saadakseen tietoja tuotteiden teollistamisesta.
11. Komissio antaa käyttöönoton hallinnointielimelle taloudellista tukea unionin asiaankuuluvan rahoitusohjelman käytettävissä olevien varojen ja ehtojen mukaisesti ainoastaan 2 kohdassa tarkoitettujen tehtävien suorittamista varten.
10 artikla
Toteutustaso
1. Toteutustaso koostuu komission valitsemista täytäntöönpanohankkeista, joilla toteutetaan yhteisiä hankkeita käyttöönotto-ohjelman mukaisesti.
2. Komissio valitsee täytäntöönpanohankkeet käyttöönotto-ohjelman täytäntöönpanoa koskevan ehdotuspyynnön avulla ja unionin rahoitusohjelmien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.
3. Täytäntöönpanohankkeita koskevissa ehdotuksissa on otettava valmistusteollisuudelta saatavien tietojen pohjalta asianmukaisella tavalla huomioon näitä hankkeita koskevien teollistamisprosessien valmiusaste erityisesti sen osalta, miten täytäntöönpanohankkeet vaikuttavat vakiintuneisiin ilmaliikenteen hallintajärjestelmiin, tekniseen toteutettavuuteen, kustannusarvioihin ja teknisiä ratkaisuja koskeviin etenemissuunnitelmiin.
4. Täytäntöönpanohankkeissa ja niiden toteuttamisessa on noudatettava komission kanssa sovittuja ehtoja.
2 JAKSO
Käyttöönotto-ohjelma
11 artikla
Tarkoitus
1. Käyttöönotto-ohjelman on luotava kattava ja jäsennelty työsuunnitelma kaikille niille toiminnoille, jotka ovat tarpeen yhteisten hankkeiden toteutuksen vaatimien teknologioiden, menettelyjen ja parhaiden käytäntöjen panemiseksi täytäntöön. Siinä on järjestettävä nämä toiminnot täytäntöönpanohankkeiksi ja yksilöitävä niihin liittyvät riskit ja lieventämistoimet, niiden maantieteellinen laajuus ja ajoitus sekä hankkeiden toteutuksesta vastaavat operatiiviset sidosryhmät.
2. Käyttöönotto-ohjelma on johto- ja toteutustason viitekehys.
3. Käyttöönotto-ohjelman on oltava osa kumppanuussopimusta ja käyttöönoton hallinnointielimen jäsenten on siten sitouduttava sen toteuttamiseen.
12 artikla
Perustaminen ja toteutus
1. Käyttöönoton hallinnointielimen on toimitettava käyttöönottoa koskeva ehdotus ja mahdolliset ehdotukset ohjelman muuttamiseksi komissiolle hyväksyntää varten.
2. Valmistellessaan käyttöönotto-ohjelmaa koskevaa ehdotusta tai ehdotuksia sen muuttamiseksi käyttöönoton hallinnointielimen on koordinoitava verkon hallinnoijan, SESAR-yhteisyrityksen ja sotilastoiminnan kanssa 9 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
3. Kunkin yhteisen hankkeen hyväksymisen yhteydessä komissio pyytää käyttöönoton hallinnointielintä mukauttamaan käyttöönotto-ohjelmaa sen mukaisesti.
3 JAKSO
Kannustimet
13 artikla
Unionin rahoitus
1. SESARin käyttöönoton tukemiseen tarkoitetun unionin rahoituksen käytössä on keskityttävä 10 artiklassa säädettyihin täytäntöönpanohankkeisiin, jotka on valittu asiaankuuluvien unionin rahoitusohjelmien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti saamaan unionin rahoitusta.
2. Komissio tekee unionin rahoitusta saamaan valittujen täytäntöönpanohankkeiden sopimusjärjestelyt. Tällaisissa järjestelyissä määritellään seuraamukset käyttöönotto-ohjelman ja täytäntöönpanohankkeiden toteuttamatta jättämiselle.
14 artikla
Muut kannustimet
1. Yhteisiä hankkeita perustettaessa voidaan yksilöidä asetuksen (EY) N:o 1794/2006 ja asetuksen (EU) N:o 691/2010 mukaisesti kannustimia SESARin käyttöönotolle.
2. Edellä 13 artiklan mukaisesti myönnettävä unionin rahoitus katsotaan asetuksen (EY) N:o 1794/2006 2 artiklan k alakohdan mukaiseksi ”muuksi tuloksi”.
LUKU IV
LOPPUSÄÄNNÖKSET
15 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee yhteisten hankkeiden toteutusta uudelleen asetuksen (EU) N:o 691/2010 7 artiklassa vahvistetun viiteajanjakson loppuun mennessä.
16 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2013.