PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 13. září 2013,
kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr a zrušuje rozhodnutí 2013/236/EU
(2013/463/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability.
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomických ozdravných programů pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci; tato pravidla musí odpovídat ustanovením Smlouvy o založení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM v zásadě rozhodla poskytnout stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky (dále jen „memorandum o porozumění“) a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a tam, kde je to vhodné, i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) první přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu byl stávající makroekonomický ozdravný program upraven s ohledem na opatření kyperských úřadů v druhém čtvrtletí roku 2013.
(6)
Po vstupu nařízení (EU) č. 472/2013 v platnost má být nyní makroekonomický ozdravný program přijat ve formě prováděcího rozhodnutí Rady. Z důvodu přehlednosti a právní jistoty by měl být program opětovně přijat na základě čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 472/2013. Podstata programu by měla zůstat stejná jako u programu, který byl schválen rozhodnutím 2013/236/EU, ale měl by rovněž zahrnovat i výsledky přezkumu provedeného v souladu s čl. 1 odst. 2 uvedeného rozhodnutí. Zároveň by mělo být rozhodnutí 2013/236/EU zrušeno.
(7)
Komise ve spolupráci s ECB a MMF provedla první přezkum za účelem posouzení pokroku, jehož bylo dosaženo při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu bylo aktualizováno memorandum o porozumění v oblastech týkajících se reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, zejména pokud jde o i) plán postupného uvolňování kontrol kapitálu, ii) zavedení právního rámce pro novou strukturu pro řízení podílu státu v odvětví družstevních úvěrů, iii) akční plán proti praní špinavých peněz, iv) systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, které mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, v) zajištění neustálé disponibility potřebných finančních prostředků na pokrytí příspěvků státu u projektů financovaných ze strukturálních a jiných fondů EU, vi) poskytnutí podrobností o plánované reformě podpory z veřejných prostředků a vii) vytvoření podrobných politických návrhů týkajících se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách a učinění rychlých opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti. Provedení komplexních a ambiciózních reforem ve finanční, fiskální a strukturální oblasti by mělo zabezpečit střednědobou udržitelnost kyperského veřejného dluhu.
(8)
V průběhu provádění komplexního balíčku opatření hospodářské politiky Kypru by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel vytvořit skupiny odborníků.
(9)
Kyperské orgány by měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu usilovat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi o názory sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Pro usnadnění návratu kyperské ekonomiky k udržitelnému růstu a fiskální a finanční stabilitě Kypr důsledně provádí makroekonomický ozdravný program (dále jen „program“), jehož hlavní prvky jsou stanoveny v článku 2 tohoto rozhodnutí.
2. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF sleduje pokrok Kypru při provádění programu. Kypr poskytuje Komisi a ECB svou plnou součinnost. Zejména jim poskytuje veškeré informace, které považují za nezbytné ke sledování programu. Kyperské úřady předem prokonzultují s Komisí, ECB a MMF přijetí politik, které nejsou zahrnuty do tohoto rozhodnutí, ale které by mohly mít podstatný dopad na dosažení cílů programu.
3. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF přezkoumává s kyperskými orgány všechny změny a aktualizace programu, které mohou být nezbytné, aby se plně zohlednily mimo jiné jakékoli významné rozdíly mezi makroekonomickými a fiskálními prognózami a skutečnými hodnotami (včetně údajů o zaměstnanosti), negativní účinky přelévání a rovněž makroekonomické a finanční otřesy.
S cílem zajistit bezproblémové zavádění programu a napomoci udržitelné nápravě nerovnováh Komise zajišťuje průběžné poskytování poradenství a pomoci v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem.
Komise pravidelně posuzuje ekonomický dopad programu a doporučuje nezbytné korekce ve snaze podporovat růst a vytváření pracovních míst, zajistit nutnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé dopady v sociální oblasti. Makroekonomický ozdravný program se zveřejní, včetně jeho cílů a předpokládaného rozvržení úsilí o ozdravení.
Článek 2
1. Hlavní cíle programu jsou: ozdravit kyperský bankovní sektor, pokračovat v probíhajícím procesu fiskální konsolidace a provádět strukturální reformy na podporu konkurenceschopnosti a udržitelného a vyváženého růstu. Program se zaměřuje na konkrétní rizika, která Kypr představuje pro finanční stabilitu v eurozóně, a jeho cílem je rychlé obnovení zdravé a udržitelné hospodářské a finanční situace na Kypru a obnovení jeho úplné finanční soběstačnosti na mezinárodních finančních trzích. Program bere náležitě v úvahu doporučení Rady určená Kypru podle článků 121, 126, 136 a 148 Smlouvy, jakož i opatření Kypru přijatá k dodržování uvedených doporučení a zaměřuje se na rozšíření, posílení a prohloubení požadovaných opatření politiky.
2. Kypr usiluje o fiskální konsolidaci v souladu se svými závazky v rámci postupu při nadměrném schodku, a to za pomoci kvalitních trvalých opatření s minimálním dopadem na zranitelné skupiny.
3. Aby Kypr snížil svůj schodek do roku 2016 pod 3 % HDP, je připraven přijmout dodatečná konsolidační opatření. Konkrétně v případě nižších příjmů nebo vyšší potřeby sociálních výdajů v důsledku nepříznivých makroekonomických vlivů je kyperská vláda připravena přijmout dodatečná opatření k zachování cílů programu, včetně snížení diskrečních výdajů, při současné minimalizaci dopadu na zranitelné skupiny. Během programového období se peněžní příjmy přesahující prognózy programu včetně případných neočekávaných zisků použijí ke zvýšení úspor nebo snížení dluhu. Naopak dosažení lepších výsledků v takové míře, že to bude možné považovat za trvalé, může snížit potřebu dodatečných opatření v posledních letech.
4. Kypr zachová dobré využívání strukturálních a dalších unijních fondů s ohledem na rozpočtové cíle programu. Pro zajištění efektivního využívání finančních prostředků Unie kyperská vláda zajistí, aby byly stále k dispozici potřebné finanční prostředky na pokrytí příspěvků státu, včetně nezpůsobilých výdajů, v rámci evropských strukturálních fondů a investičních fondů (EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ERF/ENRF) v programových obdobích 2007-2013 a 2014-20, přičemž vezme v úvahu dostupné finanční prostředky Evropské investiční banky. Úřady zajistí, aby se zlepšila institucionální kapacita k provádění stávajících a budoucích programů a byly dostupné příslušné lidské zdroje řídících orgánů a prováděcích subjektů.
5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor Kypr i nadále důkladně reformuje a restrukturalizuje bankovní sektor a posiluje životaschopné banky prostřednictvím obnovení jejich kapitálu, řešení problémů s likviditou a posílení dohledu nad nimi. Program stanoví tyto opatření a výstupy:
a)
zajištění pečlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Jsou pečlivě sledovány dočasné kontroly volného toku kapitálu (jako např. omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby byla omezena vážná rizika pro finanční stabilitu finančního systému. Byl zveřejněn plán postupného uvolňování kontrol kapitálu založený na etapách a pokroku při provádění programu a v souladu se stavem likvidity bank. Střednědobé plány v oblasti financování a kapitálu u domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a úvěrové krizi. Předpisy o minimálních požadavcích na likviditu jsou aktualizovány, aby se v budoucnosti zabránilo nadměrné koncentraci aktiv určitých emitentů;
b)
přijetí nezbytných regulativních požadavků, pokud jde o zvýšení minimálního ukazatele kapitálové přiměřenosti core tier 1 na 9 % do konce roku 2013;
c)
přijetí opatření k minimalizaci nákladů na restrukturalizaci bank hrazených daňovými poplatníky. Podkapitalizované komerční a družstevní úvěrové instituce získají v co největší míře kapitál ze soukromých zdrojů, dříve než jim budou poskytnuta opatření státní podpory. Veškeré plány na restrukturalizaci musí být před poskytnutím takové podpory formálně schváleny podle pravidel poskytování státní podpory. Komerční banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu;
d)
zajištění toho, aby byl vytvořen úvěrový rejstřík, přezkoumán a případně změněn stávající regulační rámec týkající se poskytování a správy půjček a přijaty právní předpisy posilující správu komerčních bank;
e)
posílení bankovní správy, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo stranám, které jsou s nimi spjaty;
f)
maximalizaci objemu splacených prostředků z úvěrů v selhání a zároveň minimalizace pobídek pro strategická selhání ze strany dlužníků. Sem se řadí zmírnění omezení týkající se zabavení kolaterálu a řádné sledování a řízení úvěrů v selhání;
g)
dokončení slaďování regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;
h)
provádění strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost sektoru družstevních úvěrových institucí, jak stanoví Kyperská centrální banka po konzultaci s Komisí, ECB a MMF;
i)
posílené sledování zadluženosti podnikatelského sektoru a sektoru domácností a zřízení rámce pro cílenou restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru, aby se usnadnilo poskytování nových úvěrů a snížila úvěrová omezení;
j)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího provádění lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnosti subjektů, a to v souladu s osvědčenými postupy;
k)
předložení právních předpisů pro povinný dohled založený na úrovni kapitalizace;
l)
začlenění zátěžových testů do pravidelného vnějšího bankovního dohledu;
m)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich fungování; a
n)
zavedení právního rámce pro novou strukturu pro správu podílu státu v odvětví družstevních úvěrů.
6. V průběhu roku 2013 kyperské orgány důsledně plní zákon o rozpočtu na rok 2013 (v posledním platném znění), včetně dalších trvalých opatření, která byla přijata před prvním vyplacením finanční pomoci, která činí minimálně 351 milionů EUR (2,1 % HDP). Kypr přijme tato opatření:
a)
reformu svého daňového systému pro motorová vozidla na základě zásad, které jsou šetrné k životnímu prostředí, a s cílem získat ve střednědobém výhledu další příjmy;
b)
systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, jež mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, který zajišťuje srovnatelné zacházení s takovými fondy v bance Bank of Cyprus a zohledňuje peněžní tok a pojistně matematické situace každého fondu a minimalizuje dopad na schodek vládních institucí. S ohledem na sociální povahu těchto fondů může být cílový schodek vládních institucí pro rok 2013 upraven tak, aby zahrnoval rozpočtový dopad na tento systém, a
c)
plné provedení konsolidačních opatření přijatých od prosince 2012.
7. Od 1. ledna 2014 bude Kypr uplatňovat následující opatření:
a)
na výdajové straně se do rozpočtu zahrne: snížení celkových výdajů na sociální transfery díky lepšímu zacílení; další snížení mezd a náhrad přesčasů ve veřejném a širším veřejném sektoru; zavedení poplatku za průkazy do veřejné dopravy pro studenty a důchodce; opatření pro strukturální reformu v oblasti vzdělávání za účelem zlepšení využívání zdrojů a
b)
na příjmové straně se do rozpočtu na rok 2014 zahrne: prodloužení platnosti dočasného příspěvku z hrubých výdělků zaměstnanců ve veřejném a soukromém sektoru do 31. prosince 2016; zvýšení DPH; zvýšení spotřebních daní a zvýšení příspěvků na všeobecné sociální pojištění.
8. V zájmu zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí Kypr provádí fiskální strukturální reformy, které zahrnují mimo jiné tato opatření a výstupy:
a)
v případě nutnosti další reformy všeobecného důchodového systému a důchodového systému ve veřejném sektoru s cílem dosáhnout dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému a zároveň vyřešit otázku přiměřenosti důchodů. Alternativy reformy vyplynou z pojistně matematické studie;
b)
kontrolu růstu výdajů na zdravotní péči ve snaze zajistit dostatečné prostředky na základní zdravotní péči posílením udržitelnosti struktury financování a efektivnosti veřejné zdravotní péče; zavedení státního systému zdravotní péče, zajištění jeho finanční udržitelnosti a zároveň dostupnosti pro všechny;
c)
zlepšením efektivity veřejných výdajů a rozpočtového procesu na základě účinného střednědobého rozpočtového rámce, který bude součástí lepší správy veřejných financí, přispět k rozpočtové konsolidaci se zohledněním nutnosti zajistit dostatečné prostředky pro základní politiky, jako je vzdělávání a zdravotnictví. Tento rámec plně odpovídá směrnici Rady 2011/85/EU (3) a Smlouvě o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii, podepsané v Bruselu dne 2. března 2012;
d)
přijetí vhodného právního a institucionálního rámce pro partnerství veřejného a soukromého sektoru vytvořeného na základě osvědčených postupů;
e)
vypracování programu pro dosažení pevného systému správy a řízení státních a polostátních podniků a zahájení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;
f)
vypracování a provedení uceleného plánu reforem s cílem zlepšit efektivnost a účelnost výběru a správy daní včetně opatření pro boj proti daňovým podvodům a únikům a zajištění úplného a včasného používání právních předpisů a norem, jimiž se řídí mezinárodní daňová spolupráce a výměna daňových informací;
g)
reformu systému daně z nemovitostí;
h)
reformu veřejné správy ve snaze zlepšit její fungování a nákladovou efektivnost, zejména přezkoumáním velikosti, pracovního řádu a funkční organizace veřejné služby, aby se zajistilo účinné využívání veřejných zdrojů a poskytování kvalitních služeb obyvatelstvu;
i)
reformy celkové struktury a úrovní sociálních dávek s cílem dosáhnout účinného využívání zdrojů a zajistit správnou rovnováhu mezi sociální podporou a pobídkami k práci. Plánovaná reforma podpory z veřejných prostředků zajistí, aby sociální podpora sloužila jako záchranná síť, která zabezpečuje minimální příjem pro osoby, které nedokáží dosáhnout základní životní úrovně, a přitom zachovává pobídky k práci, a
j)
provedení komplexní prověrky svých veřejných financí, mimo jiné s cílem vyhodnotit důvody, jež vedly k nepřiměřenému nárůstu dluhu.
9. Kypr zajistí, aby do konce programu byla i nadále pozastavena indexace mezd v širším veřejném sektoru. Veškeré změny minimální mzdy musí být v souladu s hospodářským vývojem a s vývojem na trhu práce a musí být přijaty po konzultaci se sociálními partnery.
10. Kypr vytvoří podrobné politické návrhy týkající se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách. Kypr učiní rychlá opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti v souladu s cíli doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi (4). Koncepce, řízení a provádění opatření určených pro mladé musí být dobře začleněny do širšího systému aktivačních politik a musí být v souladu s reformou sociálního systému a dohodnutými rozpočtovými cíli.
11. Kypr přijme zbývající změny odvětvových právních předpisů, které jsou nezbytné k plnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (5). Neodůvodněné překážky na trzích služeb, zejména v souvislosti s regulovanými povoláními, musí být odstraněny. Lepšího rámce pro hospodářskou soutěž se dosáhne posílením fungování příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž a zachováním nezávislosti a pravomocí národních regulačních orgánů.
12. Kypr zajistí snížení počtu nevyřízených vydání vlastnického titulu k nemovitosti, učiní opatření pro zrychlení rychlého rušení břemen u vlastnických titulů, které mají být převedeny na kupující nemovitého majetku, a zavede zaručené lhůty pro vydávání stavebních osvědčení a vlastnických titulů.
13. Kypr změní pravidla pro nucený prodej nemovitostí zatížených hypotékou a umožní soukromé dražby v co nejkratších časových rozmezích. Zvýší se rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy budou vyřešeny do konce programového období. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu vypracováním konkrétního akčního plánu, který povede k plnění kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v nedávno revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015. Kypr vypracuje zprávu o potřebách v oblasti letecké dostupnosti, která bude základem aeropolitické strategie.
14. V odvětví energetiky Kypr zajistí plné provedení třetího energetického balíčku, a to bez ohledu na čl. 44 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (6) a čl. 49 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (7). Kypr zváží, zda využije odchylky, které mu poskytují výše uvedená ustanovení. Zároveň vypracuje komplexní plán rozvoje pro přeskupení kyperského odvětví energetiky. Tento plán zahrne:
a)
plán zavádění infrastruktury nezbytné pro těžbu zemního plynu s ohledem na komerční alternativy a rizika;
b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a vývoz plynu, včetně vhodného rámce pro prodej zemního plynu z pobřežních vod zaměřeného na maximalizaci příjmů, a
c)
plán zavedení institucionálního rámce pro využívání zdrojů uhlovodíku, včetně fondu zdrojů, který by měl shromažďovat a spravovat veřejné příjmy z těžby zemního plynu v pobřežních vodách a který je zřízen na základě mezinárodně uznávaných osvědčených postupů.
15. Kypr předloží Komisi žádost o technickou pomoc během programového období. V této žádosti budou uvedeny a specifikovány oblasti technické pomoci či poradenských služeb, které kyperské úřady považují za zásadní pro plnění svého makroekonomického ozdravného programu.
Článek 3
Rozhodnutí 2013/236/EU se zrušuje.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 13. září 2013.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,
annettu 13 päivänä syyskuuta 2013,
Kyproksen makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymisestä ja päätöksen 2013/236/EU kumoamisesta
(2013/463/EU)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 ja 5 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetusta (EU) N:o 472/2013 sovelletaan jäsenvaltioihin, jotka sen tullessa voimaan saavat jo rahoitustukea, Euroopan vakausmekanismista, jäljempänä ’EVM’, tukea saavat jäsenvaltiot mukaan lukien.
(2)
Asetuksessa (EU) N:o 472/2013 vahvistetaan säännöt rahoitustukea saavien jäsenvaltioiden makrotalouden sopeutusohjelmien hyväksymiselle; näiden sääntöjen on oltava Euroopan vakausmekanisminperustamisesta tehdyn sopimuksen määräysten mukainen.
(3)
Kyproksen pyydettyä 25 päivänä kesäkuuta 2012 rahoitustukea EVM:stä neuvosto päätti 25 päivänä toukokuuta 2013 päätöksellä 2013/236/EU (2), että Kyproksen on toteutettava määrätietoisesti makrotalouden sopeutusohjelma.
(4)
EVM:n hallintoneuvosto päätti 24 päivänä huhtikuuta 2013 periaatteessa myöntää Kyprokselle vakaustukea ja hyväksyi talouspoliittiset ehdot vahvistavan yhteisymmärryspöytäkirjan, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’, sekä sen, että komissio allekirjoittaa yhteisymmärryspöytäkirjan EVM:n puolesta.
(5)
Komissio on tarkastellut päätöksen 2013/236/EU 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhdessä Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, ja, jos se on ollut tarpeen, Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, kanssa ensimmäistä kertaa edistymistä sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa sekä toimenpiteiden tuloksellisuutta ja niiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia. Olemassa olevaa makrotalouden sopeutusohjelmaa on tarkastelun seurauksena päivitetty siten, että siinä otetaan huomioon Kyproksen viranomaisten ennen vuoden 2013 toista vuosineljännestä toteuttamat toimenpiteet.
(6)
Asetuksen (EU) N:o 472/2013 tultua voimaan makrotalouden sopeutusohjelma on nyt hyväksyttävä neuvoston täytäntöönpanopäätöksenä. Selvyyden ja oikeusvarmuuden vuoksi ohjelma olisi hyväksyttävä uudelleen asetuksen (EU) N:o 472/2013 7 artiklan 2 kohdan perusteella. Ohjelman sisällön olisi pysyttävä samana kuin päätöksellä 2013/236/EU hyväksytyssä ohjelmassa, mutta siihen olisi lisäksi sisällytettävä mainitun päätöksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti toteutetun tarkastelun tulokset. Samalla olisi kumottava päätös 2013/236/EU.
(7)
Komissio on yhdessä EKP:n ja IMF:n kanssa tarkastellut ensimmäistä kertaa edistymistä sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa sekä toimenpiteiden tuloksellisuutta ja niiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia. Tarkastelun tuloksena yhteisymmärryspöytäkirjaa on ajantasaistettu rahoitussektorin uudistamisen, finanssipolitiikan ja rakenteiden uudistamisen osalta erityisesti suhteessa seuraaviin: i) pääomaliikkeiden rajoitusten asteittaista löyhentämistä koskeva etenemissuunnitelma; ii) oikeudellisten puitteiden luominen uudelle hallintorakenteelle, jolla hallinnoidaan valtion omistuksia osuuskuntamuotoisella luottosektorilla; iii) rahanpesunvastainen toimintasuunnitelma; iv) Cyprus Popular Bankiin talletettuja eläkerahastoja koskeva korvausjärjestelmä; v) sen varmistaminen, että kansallisia varoja on käytettävissä riittävästi rakennerahastoista ja muista EU:n rahastoista rahoitettavien hankkeiden kansallisten maksuosuuksien kattamiseksi; vi) tietojen antaminen suunnitteilla olevasta sosiaalihuollon uudistuksesta ja vii) aktivointipolitiikkaa koskevien seikkaperäisten toimintaehdotusten valmistelu ja pikaisiin toimiin ryhtyminen mahdollisuuksien luomiseksi nuorille ja heidän työllistymisnäkymiensä parantamiseksi. Kyproksen julkisen velan keskipitkän aikavälin kestävyys on määrä turvata toteuttamalla kattavia ja kunnianhimoisia uudistuksia rahoituksen, julkisen talouden ja rakenteiden osalta.
(8)
Komission olisi Kyproksen toimenpidepaketin koko toteutuksen ajan annettava lisäohjausta ja teknistä apua yksittäisillä osa-alueilla. Makrotalouden sopeutusohjelman kohteena olevan jäsenvaltion, jonka hallinnolliset valmiudet ovat riittämättömät, on pyydettävä teknistä apua komissiolta, joka voi muodostaa tätä tarkoitusta varten asiantuntijaryhmiä.
(9)
Kyproksen viranomaisten olisi voimassa olevien kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti pyydettävä työmarkkinaosapuolilta ja kansalaisyhteiskunnan järjestöiltä näkemyksiä makrotalouden sopeutusohjelman valmisteluun, seurantaan ja arviointiin,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Jotta voitaisiin helpottaa Kyproksen talouden paluuta kestävän kasvun uralle ja julkisen talouden ja rahoitusjärjestelmän vakauteen, Kyproksen on toteutettava määrätietoisesti makrotalouden sopeutusohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, jonka tärkeimmät osatekijät on säädetty tämän päätöksen 2 artiklassa.
2. Komissio seuraa yhteistyössä EKP:n ja, jos se on tarpeen, IMF:n kanssa Kyproksen edistymistä ohjelman toteuttamisessa. Kyproksen on tehtävä komission ja EKP:n kanssa kaikin tavoin yhteistyötä. Sen on muun muassa annettava niille kaikki tiedot, jotka ne katsovat ohjelman seurannan kannalta tarpeellisiksi. Kyproksen viranomaisten on kuultava komissiota, EKP:tä ja IMF:ää ennen sellaisten politiikkojen hyväksymistä, jotka eivät sisälly tähän päätökseen mutta jotka voisivat vaikuttaa merkittävästi ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen.
3. Komissio tarkastelee yhdessä Kyproksen viranomaisten kanssa ja yhteistyössä EKP:n ja, jos se on tarpeen, IMF:n kanssa mahdollisia muutoksia ja tarkistuksia, joita ohjelmaan voi olla tarpeen tehdä, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon muun muassa mahdolliset merkittävät erot makrotalouden ja julkisen talouden ennusteiden ja toteutuneiden lukujen (ml. työllisyysluvut) välillä sekä negatiiviset heijastusvaikutukset ja makrotalouden ja rahoitusmarkkinoiden shokit.
Komissio huolehtii jatkuvan ohjauksen ja neuvonnan antamisesta julkisen talouden, rahoitusjärjestelmän ja rakenteiden uudistamista varten sen varmistamiseksi, että ohjelman toteuttaminen on sujuvaa ja että epätasapainotilat voidaan auttaa korjaamaan kestävällä tavalla.
Komissio arvioi säännöllisin väliajoin ohjelman taloudellisia vaikutuksia ja suosittelee tarvittavia korjauksia kasvun ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi, tarvittavan julkisen talouden vakauttamisen turvaamiseksi ja haitallisten yhteiskunnallisten vaikutusten pitämiseksi mahdollisimman vähäisinä. Makrotalouden sopeutusohjelma, mukaan lukien sen tavoitteet ja sopeutustoimien odotettu jakautuminen, on julkistettava.
2 artikla
1. Ohjelman keskeisten tavoitteiden on oltava seuraavat: Kyproksen pankkisektorin tervehdyttäminen, julkisen talouden käynnissä olevan vakauttamisen jatkaminen ja rakenneuudistusten toteuttaminen kilpailukyvyn sekä kestävän ja tasapainoisen kasvun tukemiseksi. Ohjelmalla on puututtava erityisiin riskeihin, joita Kypros aiheuttaa euroalueen rahoitusvakaudelle, ja sillä on pyrittävä nopeasti palauttamaan Kyprokseen terve ja kestävä talous- ja rahoitustilanne sekä maan kyky hankkia tarvitsemansa rahoitus kokonaisuudessaan kansainvälisiltä rahoitusmarkkinoilta. Ohjelmassa on otettava asianmukaisesti huomioon Kyprokselle perussopimuksen 121, 126, 136 ja 148 artiklan nojalla osoitetut neuvoston suositukset sekä toimet, jotka Kypros on toteuttanut suositusten noudattamiseksi, ja siinä on pyrittävä laajentamaan, lujittamaan ja syventämään tarvittavia politiikkatoimenpiteitä.
2. Kyproksen on liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisten velvoitteidensa mukaisesti vakautettava julkista taloutta korkealaatuisin ja pysyvin toimenpitein pitäen samalla vaikutukset vähäosaisiin mahdollisimman pieninä.
3. Jotta alijäämä saataisiin viimeistään vuonna 2016 alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, Kyproksen on oltava valmis toteuttamaan lisää vakauttamistoimia. Erityisesti jos tulot jäävät ennustettua pienemmiksi tai sosiaalimenot lisääntyvät kielteisten makrotaloudellisten vaikutusten vuoksi, Kyproksen hallituksen on oltava valmis toteuttamaan lisätoimenpiteitä ohjelman tavoitteiden ylläpitämiseksi, myös vähentämällä päätösperäisiä menoja, huolehtien kuitenkin, että vaikutus vähäosaisiin on mahdollisimman pieni. Ohjelmakauden aikana saatavat ennusteita suuremmat käteistulot, satunnaiset tulot mukaan lukien, on säästettävä tai käytettävä velan lyhentämiseen. Jos taas odotukset ylittyvät siinä määrin, että tilanne katsotaan pysyväksi, lisätoimien tarve voi ohjelmakauden loppuvuosina pienentyä.
4. Kyproksen on ylläpidettävä rakennerahastojen ja muiden EU:n rahastojen moitteetonta toteuttamista ohjelmaan sisältyviä julkisen talouden tavoitteita kunnioittaen. EU:n rahastojen tuloksellisen toteuttamisen varmistamiseksi Kyproksen hallituksen on huolehdittava siitä, että kansallisia varoja on käytettävissä riittävästi kattamaan jäsenvaltion maksuosuudet Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin (EAKR, ESR, koheesiorahasto, maaseuturahasto ja EKTR/EMKR) vuosien 2007-2013 ja 2014-2020 ohjelmakausilla, mukaan lukien ei-tukikelpoiset menot, saatavilla oleva Euroopan investointipankin rahoitus huomioon ottaen. Viranomaisten on varmistettava, että institutionaalisia valmiuksia toteuttaa nykyisiä ja tulevia ohjelmia parannetaan ja että hallinnointiviranomaisilla ja täytäntöönpanoelimillä on käytettävissään asianmukaiset henkilöstöresurssit.
5. Rahoitussektorinsa tervehdyttämiseksi Kyproksen on jatkettava pankkisektorin perusteellista uudistamista ja uudelleenjärjestelyä sekä elinkelpoisten pankkien vahvistamista palauttamalla niiden pääoma asianmukaiselle tasolle, ratkaisemalla niiden maksuvalmiustilanne ja vahvistamalla niiden valvontaa. Ohjelmaan on sisällytettävä seuraavat toimenpiteet ja tulokset:
a)
Varmistetaan, että pankkisektorin maksuvalmiustilannetta seurataan tiiviisti. Väliaikaisia pääomien vapaan liikkuvuuden rajoituksia (mm. käteisnostojen, maksujen ja siirtojen rajoituksia) on seurattava tiiviisti. Tavoitteena on, että rajoitukset ovat voimassa vain niin kauan kuin on ehdottoman välttämätöntä rahoitusjärjestelmän vakauteen kohdistuvien vakavien riskien lieventämiseksi. Rajoitusten asteittaista löyhentämistä koskeva, välitavoitteisiin ja ohjelman toteuttamisessa edistymiseen perustuva ja pankkien maksuvalmiustilanteen mukainen etenemissuunnitelma on julkaistu. Keskuspankkirahoitukseen turvautuvien tai valtiontukea saavien kotimaisten pankkien keskipitkän aikavälin varainhankinta- ja pääomasuunnitelmissa on otettava realistisesti huomioon odotettavissa oleva velkavivun purkaminen pankkisektorilla ja vähennettävä riippuvuutta keskuspankkien lainanannosta välttäen samalla omaisuuserien pikaista myyntiä ja luottolamaa. Vähimmäismaksuvalmiusvaatimuksia koskevat säännökset saatetaan ajan tasalle, jotta tulevaisuudessa voidaan ehkäistä liialliset keskittymät samoihin liikkeeseenlaskijoihin.
b)
Hyväksytään tarvittavat säännöt, joiden mukaan pankkien on nostettava rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen (core tier 1) suhdelukunsa 9 prosenttiin vuoden 2013 loppuun mennessä.
c)
Toteutetaan toimenpiteitä pankkien uudelleenjärjestelystä veronmaksajille aiheutuvien kulujen pitämiseksi mahdollisimman vähäisinä. Ennen valtiontukitoimenpiteiden toteuttamista liike- ja osuuskuntamuotoisten luottolaitosten, joilla on liian vähän pääomaa, on hankittava mahdollisimman paljon pääomaa yksityisistä lähteistä. Uudelleenjärjestelysuunnitelmat on hyväksyttävä virallisesti valtiontukisääntöjen nojalla, ennen kuin valtiontukea annetaan. Liikepankit, joilla on liian vähän pääomaa, voivat valtiontukea koskevien menettelyjen mukaisesti pyytää pääomaa valtiolta, jos muut toimenpiteet eivät ole riittäviä.
d)
Varmistetaan, että luodaan luottorekisteri, että voimassa olevaa lainan haku- ja hallinnointimenettelyjä koskevaa sääntelyä tarkastellaan ja tarvittaessa muutetaan ja että hyväksytään lainsäädäntöä liikepankkien hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän vahvistamiseksi.
e)
Vahvistetaan pankkien hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää muun muassa kieltämällä lainananto riippumattomille hallituksen jäsenille tai heihin sidossuhteessa oleville tahoille.
f)
Maksimoidaan järjestämättömien lainojen takaisinperintä ja minimoidaan samalla lainanottajien kannustimet strategiseen maksujen laiminlyöntiin. Tähän sisältyy vakuuksien pakkotäytäntöönpanoa koskevien rajoitusten lieventäminen ja järjestämättömien lainojen asianmukainen seuranta ja hallinta.
g)
Saatetaan päätökseen osuuskuntamuotoisten luottolaitosten sääntelyn ja valvonnan saattaminen liikepankkien sääntelyä ja valvontaa vastaavaksi.
h)
Toteutetaan osuuskuntamuotoisten luottolaitosten tulevaa rakennetta, toimintaa ja elinkelpoisuutta koskeva strategia, jonka Central Bank of Cyprus on suunnitellut komissiota, EKP:tä ja IMF:ää kuullen.
i)
Tehostetaan yritys- ja kotitaloussektorin velkaantuneisuuden seurantaa ja luodaan puitteet kohdennetulle yksityisen sektorin velkojen uudelleenjärjestelylle tarkoituksena helpottaa uusien lainojen myöntämistä ja vähentää lainansaannin esteitä.
j)
Vahvistetaan edelleen rahanpesun vastaisia säännöksiä ja pannaan täytäntöön toimintasuunnitelma, jolla varmistetaan asiakkaan tuntemista ja huolellisuusvelvollisuutta sekä oikeushenkilöiden läpinäkyvyyttä koskevien parannettujen käytänteiden toteuttaminen parhaiden käytänteiden mukaisesti.
k)
Annetaan lainsäädäntöä pääomitusmääriin perustuvasta pakollisesta valvonnasta.
l)
Otetaan stressitestaus osaksi säännöllistä pankkien etävalvontaa.
m)
Otetaan käyttöön pakolliset tiedonantovelvollisuudet, joilla varmistetaan että pankit tiedottavat säännöllisesti markkinoille edistymisestä pankkien toimintojen uudelleenjärjestelyssä.
n)
Luodaan oikeudelliset puitteet uudelle hallintorakenteelle, jolla hallinnoidaan valtion omistuksia osuuskuntamuotoisella luottosektorilla.
6. Kyproksen viranomaisten on vuonna 2013 pantava määrätietoisesti täytäntöön vuoden 2013 talousarviolaki (sellaisena kuin se on muutettuna) ja vähintään 351 miljoonan euron (2,1 % suhteessa BKT:hen) pysyvät lisätoimenpiteet, jotka on hyväksytty ennen rahoitustuen ensimmäisen maksuerän myöntämistä. Kyproksen on toteutettava seuraavat toimenpiteet:
a)
lisätulojen saamiseksi keskipitkällä aikavälillä sen on uudistettava moottoriajoneuvojen verojärjestelmänsä ympäristöystävällisten periaatteiden mukaisesti;
b)
Cyprus Popular Bankiin talletettuja eläkerahastoja koskevassa korvausjärjestelmässä, jolla varmistetaan samanlainen kohtelu kuin on Bank of Cyprusiin talletetuilla vastaavilla rahastoilla, otetaan huomioon kunkin rahaston kassavirta ja vakuutusmatemaattinen asema ja pidetään julkisen talouden alijäämään kohdistuvat vaikutukset mahdollisimman pieninä. Tällaisten rahastojen yhteiskunnallista hyvinvointia edistävän luonteen vuoksi vuoden 2013 julkisen talouden alijäämätavoitteita voidaan tarkistaa tämän järjestelmän talousarviovaikutusten sisällyttämiseksi siihen; ja
c)
joulukuun 2012 jälkeen käyttöön otettujen vakauttamistoimenpiteiden täysimääräinen toteuttaminen on varmistettava.
7. Kyproksen on sovellettava seuraavia toimenpiteitä 1 päivästä tammikuuta 2014:
a)
menopuolella talousarvioon sisällytetään seuraavat: sosiaalisista tulonsiirroista aiheutuvien menojen supistaminen tulonsiirtojen kohdentamista parantamalla; julkisen sektorin ja laajemman julkisen sektorin palkkojen ja ylityökorvausten alentaminen edelleen; opiskelijoiden ja eläkeläisten joukkoliikennekorttien muuttaminen maksullisiksi; ja rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttaminen koulutussektorilla resurssien käytön parantamiseksi; ja
b)
tulopuolella vuoden 2014 talousarvioon sisällytetään seuraavat: julkisen ja yksityisen sektorin työntekijöiden bruttoansioista vähennettävän tilapäisen maksun voimassaolon pidentäminen 31 päivään joulukuuta 2016; arvonlisäveron korottaminen; valmisteverojen korottaminen; ja yleisen sosiaalivakuutusjärjestelmän maksuosuuksien korottaminen.
8. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi Kyproksen on toteutettava finanssi- ja rakennepoliittisia uudistuksia, jotka sisältävät muun muassa seuraavat toimenpiteet ja tulokset:
a)
yleisen eläkejärjestelmän ja julkisen sektorin eläkejärjestelmän uudistamisen jatkaminen tarvittaessa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi huolehtien samalla eläkkeiden riittävyydestä. Uudistusvaihtoehtojen on perustuttava vakuutusmatemaattiseen selvitykseen;
b)
terveydenhuoltomenojen kasvun hillitseminen perusterveydenhuollon resurssien riittävyyden varmistamiseksi vahvistamalla rahoitusrakenteen kestävyyttä ja tehostamalla julkista terveydenhuoltoa; kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän perustaminen ja sen rahoituksen kestävyyden varmistaminen huolehtien samalla yleisestä kattavuudesta;
c)
julkisten menojen ja budjettiprosessin tehokkuuden parantaminen tehokkaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksen avulla osana julkisen varainhoidon parantamista. Näin voidaan vaikuttaa talousarvion vakauttamistoimiin ottaen samalla huomioon tarve varmistaa riittävät välineet olennaisen tärkeille politiikanaloille, kuten koulutukselle ja terveydenhuollolle. Tämän kehyksen on oltava kaikilta osin neuvoston direktiivin 2011/85/EU (3) sekä talous- ja rahaliiton vakautta, yhteensovittamista sekä ohjausta ja hallintaa koskevan, Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2012 allekirjoitetun sopimuksen mukainen;
d)
parhaiden käytänteiden mukaisesti laaditun asianmukaisen lainsäädännöllisen ja institutionaalisen kehyksen säätäminen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia varten;
e)
ohjelman laatiminen vankan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän (corporate governance) luomiseksi valtion omistamille ja puoliksi julkisille yrityksille sekä yksityistämissuunnitelman vireille pano talouden tehokkuuden parantamiseksi ja velanhoitokyvyn palauttamiseksi;
f)
veronkannon ja verohallinnon tuloksellisuuden ja tehokkuuden parantamiseen tähtäävän kokonaisvaltaisen uudistussuunnitelman laatiminen ja toteuttaminen, mihin kuuluvat myös toimenpiteet, joilla torjutaan veropetoksia ja veronkiertoa ja varmistetaan kansainvälistä veroyhteistyötä ja verotietojen vaihtoa koskevien lakien ja normien täysimääräinen ja oikea-aikainen soveltaminen;
g)
kiinteistöverotuksen uudistaminen;
h)
julkishallinnon uudistaminen sen toimivuuden ja kustannustehokkuuden parantamiseksi erityisesti tarkistamalla julkishallinnon kokoa, työehtoja ja toiminnallista organisaatiota, jotta voidaan varmistaa julkisten resurssien tehokas käyttö ja tarjota väestölle laadukkaita palveluja;
i)
sosiaalietuuksien yleisen rakenteen ja etuuksien tason uudistaminen pyrkien resurssien tehokkaaseen käyttöön ja sopivaan tasapainoon sosiaaliavustusten ja työnteon kannustimien välillä. Suunnitellulla sosiaalihuollon uudistuksella olisi varmistettava, että sosiaaliavustukset toimivat turvaverkkona, jolla varmistetaan vähimmäistoimeentulo niille, jotka eivät pysty hankkimaan peruselintasoa, kuitenkin niin, että kannustimet työn vastaanottamiseen säilyvät; ja
j)
Kyproksen julkisen talouden kattava tarkastus muun muassa niiden syiden arvioimiseksi, jotka johtivat liiallisen velan syntymiseen.
9. Kyproksen on varmistettava, että palkkojen indeksoinnin keskeyttäminen pysyy voimassa koko julkisella sektorilla ohjelman loppuun asti. Mahdolliset vähimmäispalkan muutokset on tehtävä työmarkkinaosapuolia kuullen, ja niiden on vastattava talouden ja työmarkkinoiden kehitystä.
10. Kyproksen on valmisteltava täsmällisiä toimintaehdotuksia aktivointipolitiikassaan havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Sen on ryhdyttävä pikaisiin toimiin mahdollisuuksien luomiseksi nuorille ja heidän työllistymisnäkymiensä parantamiseksi nuorisotakuun perustamisesta annetun neuvoston suosituksen (4) tavoitteiden mukaisesti. Nuorille suunnattujen toimenpiteiden suunnittelu, hallinnointi ja täytäntöönpano on integroitava tehokkaasti laajempaan aktivointipolitiikkojen järjestelmään, ja niiden on oltava johdonmukaisia suhteessa sosiaaliturvajärjestelmän uudistamiseen ja sovittuihin talousarviotavoitteisiin.
11. Kyproksen on tehtävä alakohtaiseen lainsäädäntöön loput tarpeelliset muutokset, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (5) täysimääräinen täytäntöönpano edellyttää. Palvelumarkkinoilta on poistettava perusteettomat esteet, erityisesti säänneltyjen ammattien osalta. Kilpailupuitteita on kohennettava parantamalla toimivaltaisen kilpailuviranomaisen toimintaa ja varmistamalla kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuus ja toimivalta.
12. Kyproksen on huolehdittava antamatta olevien saantokirjojen määrän vähentämisestä, ryhdyttävä toimiin kiinteistöjen ostajille siirrettävien saantokirjojen kiinnitysten pikaiseksi vapauttamiseksi ja pantava rakennustodistusten ja saantokirjojen antamisen sitovat määräajat täytäntöön.
13. Kyproksen on muutettava kiinnitetyn omaisuuden pakkohuutokauppaa koskevia sääntöjä ja sallittava yksityiset huutokaupat mahdollisimman nopean aikataulun mukaisesti. Asioiden käsittelyvauhtia tuomioistuimissa on nopeutettava, ja tuomioistuinten käsittelyruuhka on purettava ohjelmakauden loppuun mennessä. Kyproksen on tehtävä aloitteita matkailualan kilpailukyvyn vahvistamiseksi laatimalla konkreettinen toimintasuunnitelma, joka tähtää esimerkiksi hiljattain tarkistetussa, vuosia 2011-2015 koskevassa matkailualan strategiassa määriteltyjen määrällisten tavoitteiden saavuttamiseen. Kyproksen on raportoitava lentoyhteyksiä koskevista tarpeistaan ilmailupoliittisen strategian pohjaksi.
14. Energiasektorilla Kyproksen on pantava kolmas energiapaketti kaikilta osin täytäntöön, sen estämättä, mitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (6) 44 artiklan 2 kohdassa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/73/EY (7) 49 artiklan 1 kohdassa säädetään. Kyproksen on harkittava, hyödyntääkö se sille näissä artikloissa myönnettyjä poikkeuksia. Samalla on muotoiltava kattava kehityssuunnitelma Kyproksen energiasektorin uudelleenjärjestelyä varten. Suunnitelmassa on oltava:
a)
maakaasun hyödyntämisen edellyttämän infrastruktuurin toteutussuunnitelma, jossa otetaan huomioon kaupalliset vaihtoehdot ja riskit;
b)
kattava yhteenveto uudelleenjärjestellyn energiasektorin ja kaasun viennin sääntelyjärjestelmästä ja markkinajärjestelystä sekä merellä olevien kaasuvarojen myyntiä koskevasta asianmukaisesta kehyksestä, joka tähtää tulojen maksimointiin; ja
c)
hiilivetyvarojen hallinnan institutionaalisten puitteiden luomista koskeva suunnitelma, johon kuuluu myös kansainvälisesti tunnustettuja parhaita käytänteitä noudattaen perustettava rahasto, joka vastaanottaa ja hoitaa merellä tapahtuvasta kaasun hyödyntämisestä saatavia julkisia tuloja.
15. Kyproksen on pyydettävä komissiolta teknistä apua ohjelmakauden aikana. Pyynnössä on yksilöitävä ja eriteltävä ne teknisen avun tai neuvontapalveluiden alat, joita Kyproksen viranomaiset pitävät olennaisina maan makrotalouden sopeutusohjelman toteuttamisen kannalta.
3 artikla
Kumotaan päätös 2013/236/EU.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Kyproksen tasavallalle.
Tehty Brysselissä 13 päivänä syyskuuta 2013.