PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 390/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 (2), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 549/2004 se stanoví zřízení systému sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě. K podrobnému způsobu fungování systému sledování výkonnosti by Komise měla přijmout prováděcí pravidla.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zlepšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti, jimiž jsou bezpečnost, životní prostředí, kapacita a efektivita nákladů, a to v souladu s výkonnostním rámcem evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM) a s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (3) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009 stanoví, aby byl pro účely provádění evropského hlavního plánu ATM zaveden systém poplatků a společné projekty. Systém poplatků i společné projekty jsou nedílnou součástí úspěšného provádění systému sledování výkonnosti.
(4)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se toto nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (4) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009.
(5)
Komisi může být při provádění systému sledování výkonnosti nápomocen orgán pro kontrolu výkonnosti. Tento orgán by měl být schopen poskytovat Komisi nezávislé poradenství ve všech oblastech, které ovlivňují výkonnost letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(6)
S ohledem na skutečnost, že v provádění systému sledování výkonnosti hrají klíčovou úlohu vnitrostátní dozorové orgány, měly by členské státy zajistit, aby tyto orgány mohly efektivně plnit své povinnosti.
(7)
Aby bylo zaručeno dlouhodobé zlepšování vedoucí k dosažení vysoké úrovně společenských cílů v souladu s evropským hlavním plánem ATM, měl by být systém sledování výkonnosti provozován tak, aby přesahoval jedno referenční období.
(8)
Systém sledování výkonnosti by měl letové navigační služby řešit od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb, s cílem zlepšit celkovou výkonnost sítě.
(9)
Systém sledování výkonnosti by měl stanovit ukazatele a závazné cíle ve všech klíčových oblastech výkonnosti tak, aby bylo plně dosaženo požadovaných úrovní bezpečnosti a aby tyto úrovně byly zachovány.
(10)
Při přijímání výkonnostních cílů pro celou Unii na dané referenční období by Komise měla náležitě zohlednit úroveň výkonnosti, jíž bylo dosaženo v předchozím sledovaném období či obdobích.
(11)
Vzhledem k silné vazbě mezi různými klíčovými oblastmi výkonnosti by při přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti měla být náležitě zohledněna vzájemná závislost výkonnostních cílů s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(12)
Na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru by měly být zavedeny plány výkonnosti, jež by v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru ukazovaly z důvodů transparentnosti příspěvek jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb k dosažení cílů, který by byl sledován na nejvhodnější úrovni.
(13)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. systémy pobídek, která by zúčastněným stranám umožnila zlepšovat výkonnost na všech úrovních. Bezpečnost by vzhledem ke své převažující povaze být předmětem pobídek neměla.
(14)
Aby byla zohledněna stanoviska zúčastněných stran, měly by na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Unie probíhat účinné konzultace.
(15)
V situacích, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují výkonnostní cíle, by po zavedení příslušných varovných mechanismů mělo být možné provádět vhodná opatření zaměřená na zachování bezpečnostních požadavků a trvalé poskytování služby, která by mohla zahrnovat i revizi výkonnostních cílů na úrovni celé Unie nebo na úrovni místní.
(16)
Pro dosažení cílů systému sledování výkonnosti má zásadní význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace s náležitým ohledem na efektivnost vojenských misí.
(17)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(18)
Měly by být zvoleny konkrétní a měřitelné klíčové ukazatele výkonnosti, na jejichž základě lze stanovit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vázané a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(19)
K plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami finanční povahy je nezbytná odpovídající provázanost s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 391/2013 ze dne 3. května, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (5).
(20)
Klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle musí být stanoveny a plněny v souladu s bezpečnostními cíli a normami uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (6) a jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními, která přijala Unie k dosažení a zachování těchto cílů.
(21)
Komise by měla plány výkonnosti a výkonnostní cíle posoudit a stanovit, zda jsou v souladu s cíli pro celou Unii a zda odpovídajícím způsobem přispívají k dosažení těchto cílů a k celkové výkonnosti evropské sítě ATM. Pokud tento soulad a odpovídající příspěvek stanovit nelze, měla by Komise požádat o revizi plánu či plánů výkonnosti a výkonnostního cíle či cílů a/nebo o přijetí nápravných opatření.
(22)
Během referenčních období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, včetně shromažďování a šíření údajů, s cílem zajistit, aby vývoj výkonnosti umožnil dosáhnout cílů a aby byla v případě potřeby zavedena nápravná opatření.
(23)
Pokud Komise na základě výsledků sledování získá přesvědčivé důkazy o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které vedly ke stanovení původních cílů, již neplatí, může rozhodnout o revizi výkonnostních cílů pro celou Unii nebo může na žádost členského státu povolit revizi místních cílů.
(24)
Výkon funkcí sítě by měl podléhat výkonnostním cílům. Toto nařízení by se proto mělo vztahovat na manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Nařízení Komise (EU) č. 677/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(25)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (8), článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 ze dne 24. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě (9), by měly být s účinkem od 1. ledna 2015 zrušeny.
(26)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro všeobecný letový provoz v regionech Evropa (EUR) a Afrika (AFI) stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Za účelem stanovení cílů a sledování výkonnosti se toto nařízení použije na letové navigační služby poskytované:
a)
poskytovateli letových provozních služeb určenými v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
b)
poskytovateli meteorologických služeb, jsou-li určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
manažerem struktury vzdušného prostoru zřízeným v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011.
Pro účely stanovení cílů a sledování výkonnosti v oblasti efektivity nákladů se toto nařízení použije rovněž na orgány nebo subjekty, kterým vznikly způsobilé náklady, jež mají být získány zpět z uživatelských poplatků, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 550/2004 a čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, mohou členské státy rozhodnout, že se toto nařízení nepoužije na letištní a přibližovací služby poskytované na některých nebo všech jejich letištích, na kterých letecká doprava IFR dosahuje méně než 70 000 pohybů ročně. O přijetí uvedeného rozhodnutí informují Komisi.
4. V případě, že na žádném letišti v členském státě letecká doprava IFR nedosáhne prahové hodnoty 70 000 pohybů za rok, se toto nařízení použije přinejmenším na letiště, na kterém letecká doprava IFR dosahuje nejvíce pohybů.
5. Stanovení cílů v oblasti efektivity nákladů se použije na stanovené náklady určené v čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Členské státy mohou toto nařízení použít také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v jiných regionech stanovených ICAO pod podmínkou, že o tom náležitě informují Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 („Chicagská úmluva“);
b)
na poskytovatele letových navigačních služeb, kteří mají povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ochranu ustanovení o informacích uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (10) a jejích prováděcích předpisech, nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (11) a nařízení Komise (ES) č. 1330/2007 (12), se požadavky týkající se předkládání údajů stanovené v kapitole V použijí na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letišť a letecké dopravce.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
1)
„provozovatelem letiště“ rozumí řídící orgán letiště, který ve spojení s jinými činnostmi nebo jinak má podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů za úkol spravovat a řídit letištní zařízení a koordinovat a kontrolovat činnosti jednotlivých provozovatelů přítomných na příslušném letišti nebo činných v rámci příslušného letištního systému;
2)
„údaji“ rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné příslušné informace týkající se výkonnosti letové navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
3)
„ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele používané pro účely sledování, referenčního srovnávání a kontrolu výkonnosti;
4)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele výkonnosti používané pro účely stanovení cílů výkonnosti;
5)
„pohyby letecké dopravy IFR“ rozumí součet vzletů a přistání provedených v souladu s pravidly pro let podle přístrojů, vypočítaný jako roční průměr za tři kalendářní roky předcházející předložení plánů výkonnosti;
6)
„závazným cílem“ rozumí výkonnostní cíl, který byl přijat členskými státy v rámci plánu výkonnosti a na který se vztahuje systém pobídek a/nebo plány nápravných opatření;
7)
„leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
8)
„stanovenými náklady“ rozumí náklady stanovené podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
9)
„vnitrostátním orgánem“ rozumí regulační a/nebo dozorový orgán na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, jehož náklady mohou být získány zpět od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vzniknou v důsledku poskytování letových navigačních služeb v souladu s čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013;
10)
„spravedlivým posuzováním“ rozumí posuzování, v němž klíčoví ani jiní provozovatelé nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale v němž se netoleruje hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a destruktivní činy;
11)
„koordinátorem letiště“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba jmenovaná členským státem k výkonu koordinačních povinností na koordinovaných letištích uvedených v článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (13);
12)
„sledováním výkonnosti“ rozumí nepřetržitý proces shromažďování a analýzy údajů za účelem změření skutečného výsledku systému v porovnání s příslušnými (klíčovými) výkonnostními cíli a plány výkonnosti pomocí (klíčových) ukazatelů výkonnosti stanovených v článku 9 a v příloze I;
13)
„referenčním obdobím“ rozumí období platnosti a uplatňování výkonnostních cílů pro celou Unii a plánů výkonnosti, které je stanoveno v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004;
14)
„narušením dráhy“ rozumí jakákoliv událost na letišti zahrnující nesprávnou přítomnost letadla, mobilního prostředku nebo osoby v ochranné zóně plochy určené k přistávání nebo vzletům letadel;
15)
„stanovištěm letových provozních služeb (stanovištěm ATS)“ rozumí civilní nebo vojenské stanoviště odpovědné za poskytovaní letových provozních služeb;
16)
„službami CNS, MET a AIS“ rozumí spojovací, navigační a přehledové služby, meteorologické služby pro letovou navigaci a letecké informační služby;
17)
„mimořádnou událostí“ rozumí okolnosti, za nichž je kapacita ATM neobvykle snížena tak, že míra zpoždění z důvodů ATFM je abnormálně vysoká kvůli plánovanému omezení způsobenému provozní nebo technickou změnou, významným nepříznivým povětrnostním podmínkám, nedostupnosti rozsáhlých částí vzdušného prostoru z přírodních či politických důvodů nebo stávce a kvůli aktivaci jednotky EACCC manažerem struktury vzdušného prostoru v důsledku jedné nebo několika těchto příčin;
18)
„náklady na restrukturalizaci“ rozumí významné jednorázové náklady, které poskytovatelům letových navigačních služeb vzniknou během restrukturalizace v důsledku zavádění nových technologií a postupů a souvisejících obchodních modelů, které motivují k integrovanému poskytování služeb, pokud chce členský stát získat náklady zpět během jednoho nebo více referenčních období. Mohou zahrnovat náklady na vyplácení odstupného zaměstnancům, uzavírání stanovišť řízení letového provozu, přesunutí činnosti na jiné místo a odepisování majetku a/nebo nabývání strategické účasti v jiných poskytovatelích letových navigačních služeb.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, tento orgán jmenuje na dobu určitou, která se shoduje s referenčními obdobími. Komise jmenuje předsedu a členy orgánu pro kontrolu výkonnosti.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci a jedná nezaujatě s cílem nezávisle plnit úkoly, které mu Komise uloží, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, prověřování, potvrzování platnosti a šíření údajů týkajících se výkonnosti;
b)
definici nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti tak, aby byly v souladu s oblastmi uvedenými ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 1, a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
definici příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti, která ve všech klíčových oblastech výkonnosti pokrývá výkonnost funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to traťových navigačních služeb i letištních a přibližovacích služeb;
d)
stanovení a revizi výkonnostních cílů pro celou Unii;
e)
stanovení varovné prahové hodnoty či hodnot uvedených v čl. 10 odst. 4 pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v článku 19;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli pro celou Unii;
g)
případné posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 19 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami pro celou Evropskou unii uvedenými v čl. 10 odst. 4;
h)
případné posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijatých příslušnými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti letových navigačních služeb, včetně investic a kapitálových výdajů, na místní úrovni a na úrovni Unie;
j)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti funkcí sítě;
k)
sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posuzování míry, v níž bylo dosaženo výkonnostních cílů na konci každého referenčního období, s cílem připravit se na následující období;
m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii;
n)
udržování kalendáře konzultací se zúčastněnými stranami týkajících se plánů výkonnosti a povinností spojených s konzultacemi podle čl. 9 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a podporu při jeho koordinaci.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení ke zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM získává orgán pro kontrolu výkonnosti od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se plánů výkonnosti;
b)
orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocen tím, že jim poskytuje nezávislé stanovisko k otázkám týkajícím se výkonnosti, např. věcné srovnání poskytovatelů letových navigačních služeb působících v podobném prostředí (referenční srovnání), analýzy změn výkonnosti za posledních pět let nebo analýzy projekcí;
c)
vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc při určování rozpětí orientačních hodnot pro stanovení cílů s ohledem na cíle pro celou Unii. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Aby byl zajištěn soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, orgán pro kontrolu výkonnosti spolupracuje při plnění úkolů uvedených v odstavci 3, jež se týkají bezpečnosti, podle potřeby s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA).
8. Pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM orgán pro kontrolu výkonnosti rozvíjí pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány jsou odpovědné za vypracování plánů výkonnosti, dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly ve všech klíčových oblastech výkonnosti nezbytné zdroje a prostředky nebo měly přístup k nezbytným zdrojům a prostředkům, které jim umožní plnit úkoly stanovené v tomto nařízení, včetně inspekčních pravomocí k plnění úkolů uvedených v článku 20.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zavedou plány výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. Za účelem splnění povinnosti podle odstavce 1 členské státy:
a)
zajistí, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně stanovené v příloze II;
b)
oznámí Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo subjekt odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učiní příslušná opatření s cílem zajistit, aby:
i)
s výhradou ustanovení písmene e) a přílohy I byl pro každý klíčový ukazatel výkonnosti stanoven jediný cíl,
ii)
byl z důvodů transparentnosti v plánu výkonnosti uveden příspěvek každého poskytovatele letových navigačních služeb v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru - sledovaný na nejvhodnější úrovni - k dosažení výkonnostních cílů, jež jsou pro daný funkční blok vzdušného prostoru stanoveny,
iii)
během referenčního období, kdy se cíle neplní, byla vymezena a uplatňována opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty;
d)
odpovídají za určení a dosažení výkonnostních cílů stanovených na místní úrovni, tj. na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovni, úrovni oblasti zpoplatnění a úrovni letiště;
e)
pokud nebyla vytvořena žádná společná oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb ve smyslu článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a pokud v důsledku toho byly cíle v oblasti efektivity nákladů na traťové navigační služby stanoveny v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru pro více než jednu oblast zpoplatnění, sjednotí tyto cíle v jedinou souhrnnou hodnotu za traťové navigační služby a pro informační účely stanoví celkovou číselnou hodnotu vyjadřující snahu zajistit efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru;
f)
pokud se během referenčního období oblast zpoplatnění změní, prokáží, že tato změna stále umožňuje splnit výkonnostní cíle, jež byly pro toto období přijaty;
g)
zajistí, aby byl plán výkonnosti v souladu s oblastí působnosti tohoto nařízení podle čl. 1 odst. 6 tohoto nařízení a článku 7 nařízení (ES) č. 549/2004.
Článek 6
Manažer struktury vzdušného prostoru
Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a článku 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporuje Komisi tím, že zajišťuje příslušné vstupní údaje pro vypracování výkonnostních cílů pro celou Unii před začátkem referenčních období a pro sledování toho, jak je výkonnostních cílů během referenčního období dosahováno. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména Komisi upozorňuje na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 21 odst. 5 poskytuje Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze V;
c)
podporuje funkční bloky vzdušného prostoru a jejich poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostních cílů během referenčních období tím, že zajišťuje soulad mezi plány výkonnosti, strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě;
d)
v souladu s čl. 5 odst. 1 a čl. 16 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 677/2011 vypracovává plán výkonnosti, tj. výkonnostní plán sítě, který předloží Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem každého referenčního období a který Komise před začátkem každého referenčního období přijme. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíle pro všechny klíčové oblasti výkonnosti a pro všechny ukazatele, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii na celé referenční období, a pro účely sledování používá roční hodnoty,
ii)
obsahuje popis opatření zaměřených na dosažení těchto cílů,
iii)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 7
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle článku 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 členské státy a Komise vhodným způsobem koordinují činnost s agenturou EASA s cílem zajistit řádné zohlednění těchto aspektů:
a)
bezpečnostní aspekty systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů pro celou Unii v oblasti bezpečnosti, jakož i předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s prováděním Evropského programu bezpečnosti letectví.
Článek 8
Délka referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Druhé referenční období zahrnuje kalendářní roky 2015 až 2019 včetně. Následná referenční období trvají pět kalendářních let, není-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje na výkonnostní cíle pro celou Unii a na plány výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 9
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet těchto ukazatelů. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje na základě závazných cílů stanovených pro jednotlivé klíčové ukazatele výkonnosti.
3. V oddílu 1 přílohy 1 jsou stanoveny klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů a ukazatele výkonnosti na úrovni Unie, které byly pro jednotlivé klíčové oblasti výkonnosti vybrány.
4. V oddílu 2 přílohy I jsou stanoveny místní klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení místních cílů a ukazatele výkonnosti na místní úrovni použité pro stanovení výkonnostních cílů. Místní úroveň, tj. úroveň funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úroveň, úroveň oblasti zpoplatnění a úroveň letiště, je popsána v oddílu 2 přílohy I.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů pro celou Unii.
6. Členský stát se může pro účely vlastního sledování výkonnosti a/nebo v rámci plánu výkonnosti rozhodnout, že stanoví ukazatele výkonnosti a související cíle doplňující klíčové oblasti výkonnosti a klíčové ukazatele výkonnosti uvedené v tomto článku a stanovené v oddílu 2 přílohy I. Tyto doplňující ukazatele a cíle musí podporovat dosažení cílů pro celou Unii a dosažení výsledných cílů na místní úrovni. Mohou například zahrnovat a popisovat civilně-vojenský nebo meteorologický rozměr plánu výkonnosti a mohou být doprovázeny vhodným systémem pobídek.
7. S cílem usnadnit provádění a měření (klíčových) ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme agentura EASA po konzultaci s orgánem pro kontrolu výkonnosti přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008, a to před začátkem druhého referenčního období.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 10
Výkonnostní cíle pro celou Unii
1. Komise přijme v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 výkonnostní cíle pro celou Unii s přihlédnutím k odpovídajícím vstupním údajům od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci bezpečnostních aspektů výkonnosti se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení nebo s jinými příslušnými organizacemi a agenturou EASA.
2. S výhradou čl. 9 odst. 3 Komise cíle pro celou Unii navrhne nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Stanovení cílů pro celou Unii pro klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I začíná s výhradou rozhodnutí Komise třetím rokem druhého referenčního období, a to postupem podle odstavce 1.
4. Spolu s přijetím výkonnostních cílů pro celou Unii určí Komise varovnou prahovou hodnotu či hodnoty, po jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 19.
5. Komise podá k jednotlivým výkonnostním cílům pro celou Unii popis základních předpokladů a důvodů, které vedly k jejich stanovení, např. využití vstupních údajů od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů, jiných věcných údajů či prognóz provozu a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
Článek 11
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
Aniž je dotčena šablona stanovená v příloze II, plán výkonnosti může zahrnovat různé oddíly týkající se místní úrovně, tj. úrovně funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovně, úrovně oblasti zpoplatnění a úrovně letiště.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí, aby:
a)
poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům předkládaly své podnikatelské plány;
b)
plán výkonnosti a výkonnostní cíle byly konzultovány se zúčastněnými stranami v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační schůzkou.
3. Plány výkonnosti obsahují zejména:
a)
prognózu provozu vyjádřenou ve výkonových jednotkách pro každý rok referenčního období na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a pro každou oblast zpoplatnění v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru spolu s odůvodněním použitých údajů;
b)
stanovené náklady na letové navigační služby pro každý rok referenčního období a pro každou oblast zpoplatnění v souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic, včetně investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů, s podrobným vysvětlením jejich relevantnosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM, strategickému plánu sítě a společným projektům uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004. V tomto popisu jsou zdůrazněny přínosy a synergie, jichž bylo dosaženo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami, jež mají být použity pro účely sledování a pobídek;
e)
úvahu o vzájemné závislosti klíčových oblastí výkonnosti, včetně hodnocení dopadu na bezpečnost plánu výkonnosti spolu se zmírňujícími opatřeními nezbytnými k trvalému zajištění bezpečnosti;
f)
popis civilně-vojenského rozměru plánu s charakteristikou výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, příslušné ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající jiným ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
g)
popis a zdůvodnění toho, jak jsou výkonnostní cíle podle písmena d) uvedeny do souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a s výkonností evropské sítě ATM a jak k těmto cílům a výkonnosti přispívají;
h)
identifikaci jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb a jejich konkrétního příspěvku k plnění cílů, který je z důvodů transparentnosti sledován na nejvhodnější úrovni v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. c) bodem ii);
i)
popis mechanismů pobídek, jež mají být uplatněny na příslušné poskytovatele letových navigačních služeb s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
j)
opatření přijatá vnitrostátními dozorovými orgány ke sledování toho, jak je výkonnostních cílů dosahováno;
k)
popis výsledku konzultace se zúčastněnými stranami, včetně otázek vznesených účastníky a opatření, na nichž se dohodli.
4. Plány výkonnosti vycházejí ze šablony stanovené v příloze II, a pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 9 odst. 6, mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru vypracuje výkonnostní plán sítě obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a obdobně i s kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
6. Za účelem přípravy výkonnostního plánu sítě manažer struktury vzdušného prostoru:
a)
zajistí konzultaci v souladu s článkem 14 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a
b)
použije šablonu stanovenou v příloze III.
Článek 12
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek, které členské státy uplatňují v rámci svého plánu výkonnosti, splňují tyto obecné zásady:
a)
jsou účinné a přiměřené a v průběhu referenčního období je nelze měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které je známé všem zúčastněným stranám předem, a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
motivují subjekty, které podléhají stanovení cílů, k dosahování vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními uvedenými v článcích 13 a 14 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Sestávají z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti kapacity jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
4. Pobídky týkající se cílů v oblasti životního prostředí jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
5. Členské státy kromě toho mohou na místní úrovni přizpůsobit poplatky za letové navigační služby, jak stanoví článek 16 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 13
První přijetí plánů výkonnosti
Členské státy přijmou na návrh vnitrostátních dozorových orgánů plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a předloží je Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem referenčního období.
Článek 14
Posuzování a revize plánů výkonnosti a výkonnostních cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli pro celou Unii a odpovídající příspěvek k výkonnostním cílům pro celou Unii, jakož i kritéria stanovená v příloze IV, přičemž zohledňuje vývoj souvislostí, k němuž mohlo dojít ode dne přijetí cílů pro celou Unii do dne posouzení plánu výkonnosti. Jsou-li cíle stanoveny na místní úrovni bez odkazu na některý cíl výkonnosti pro celou Unii, posouzení vychází z kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho cílů není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, vydá do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušnému členskému státu či státům doporučení k přijetí revidovaného plánu výkonnosti nebo jeho části a/nebo cíle či cílů. Toto doporučení se vydává po konzultaci s příslušným členským státem či státy a je v něm přesně uvedeno, které části plánu výkonnosti a/nebo který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly.
4. V tomto případě příslušný členský stát či státy přijmou revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a/nebo cíl či cíle, přičemž zohlední stanoviska Komise, přijmou vhodná opatření k dosažení těchto cílů a informují o tom Komisi do čtyř měsíců poté, co jim bylo doporučení oznámeno.
Článek 15
Posuzování revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí každý revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a jeho výkonnostní cíle na základě kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho výkonnostní cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho výkonnostních cílů stále není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že stále není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, rozhodne do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti nebo některé jeho části a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004, že příslušný členský stát či státy přijmou nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí je na základě kritérií stanovených v příloze IV přesně uvedeno, která část plánu a který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly. Rozhodnutí může stanovit úroveň výkonnosti, která se u těchto cílů očekává, aby se příslušnému členskému státu či státům umožnilo přijmout vhodná nápravná opatření, a/nebo může obsahovat návrhy těchto nápravných opatření.
5. Do dvou měsíců od rozhodnutí Komise příslušný členský stát či státy sdělí přijatá nápravná opatření Komisi spolu s náležitostmi prokazujícími jejich soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 16
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období v důsledku provedení postupů stanovených v článcích 14 a 15 se použijí se zpětnou platností od prvního dne referenčního období.
Článek 17
Revize cílů
1. V souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 může Komise rozhodnout o revizi cílů pro celou Unii a/nebo může na žádost členského státu povolit revizi jednoho nebo několika místních cílů:
a)
pokud na základě své zprávy uvedené v čl. 18 odst. 4 získá přesvědčivý důkaz o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které ke stanovení původních cílů vedly, již neplatí;
b)
v důsledku uplatnění varovného mechanismu uvedeného v článku 19 nebo
c)
na základě rozhodnutí Komise přijatého v souladu s čl. 10 odst. 3, pokud jde o klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I.
2. Následkem revize cílů pro celou Unii může být změna stávajících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě harmonogramu stanoveného v kapitolách II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ MÍRY DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 18
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují provádění plánů výkonnosti. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle splněny, příslušný členský stát či státy stanoví a uplatní opatření určená k nápravě situace a sdělí je Komisi. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
2. Pokud Komise zaznamená na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru významný a trvalý pokles výkonnosti nepříznivě ovlivňující jiné státy, které jsou účastníky jednotného evropského nebe a/nebo celého evropského vzdušného prostoru, může příslušný členský stát či státy požádat, aby stanovily, uplatnily a sdělily Komisi nápravná opatření určená k dosažení cílů uvedených v jejich plánu výkonnosti. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
3. Komise sleduje provádění výkonnostního plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle plněny, Komise manažera struktury vzdušného prostoru požádá, aby stanovil, uplatnil a sdělil jí nápravná opatření určená k dosažení cílů, jež jsou ve výkonnostním plánu sítě uvedeny. Komise o těchto nápravných opatřeních informuje vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b).
4. Nejpozději do 1. června každého roku a pokaždé, kdy vznikne riziko, že výkonnostních cílů nebude dosaženo, vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b) podají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Tyto zprávy vycházejí z doporučení, která Komise vypracuje před začátkem referenčního období. Alespoň jednou ročně podá Komise zprávu o dosahování výkonnostních cílů Výboru pro jednotné nebe.
Článek 19
Varovné mechanismy
1. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na úrovni Unie varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, Komise po konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe situaci přezkoumá a do čtyř měsíců navrhne vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů pro celou Unii a v důsledku toho i revizi místních výkonnostních cílů.
2. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na místní úrovni varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, příslušné vnitrostátní dozorové orgány ve spolupráci s Komisí situaci přezkoumají a do čtyř měsíců navrhnou vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi místních výkonnostních cílů.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty, které se liší od hodnot v čl. 10 odst. 4, aby zohlednily místní okolnosti a specifika. V tomto případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánu výkonnosti a jsou v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 10 odst. 4. Odchylky musí být podloženy podrobným zdůvodněním. Je-li prahových hodnot dosaženo, použije se postup stanovený v odstavci 1.
4. Pokud si zavedení varovného mechanismu vyžádá revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise tuto revizi usnadní vhodnou úpravou příslušného harmonogramu v souladu s postupem podle kapitoly II a III.
Článek 20
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb a manažer struktury vzdušného prostoru usnadňují inspekce a šetření, včetně prohlídek na místě, které provádí Komise a příslušný vnitrostátní dozorový orgán nebo kvalifikovaný subjekt jednající jménem tohoto orgánu či případně agentura EASA. Aniž jsou dotčeny dozorové pravomoci udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti dokumenty a jiný materiál týkající se zavedení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
pořizovat kopie či výpisy z těchto dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
2. Inspekce a šetření uvedené v odstavci 1 se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém mají být uskutečněny.
3. Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění tohoto nařízení v oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (14).
4. V rámci normalizačních inspekcí agentura EASA sleduje provádění tohoto nařízení členskými státy v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s pracovními postupy stanovenými v čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 216/2008.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZOVÁNÍ PLATNOSTI, OVĚŘOVÁNÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETOVÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 21
Shromažďování a potvrzování platnosti údajů pro kontrolu výkonnosti
1. Kromě údajů, které již Komise shromáždila prostřednictvím jiných nástrojů Unie, jež lze rovněž využít ke kontrole výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi poskytli údaje uvedené v příloze V v souladu s požadavky, jež uvedená příloha stanoví.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo přeorganizovat poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť tak, aby zohlednily místní specifika a stávající způsoby podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů přijmou nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů a doloží existenci postupů pro kontrolu kvality a potvrzování platnosti údajů, schopnost podat vysvětlení v reakci na konkrétní žádosti Komise týkající se kvality údajů a v případě potřeby existenci plánů opatření ke zlepšení kvality údajů. Údaje se poskytují bezplatně, případně v elektronické podobě a ve formátu stanoveném Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných v souladu s odstavcem 1. Pokud údaje ke kontrole výkonnosti nelze náležitě použít, může Komise ve spolupráci s členskými státy, a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány přijmout vhodná opatření k posouzení a zlepšení kvality těchto údajů.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Jestliže údaje organizaci Eurocontrol dosud předloženy nebyly, Komise a organizace Eurocontrol přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby tyto údaje byly zpřístupněny Komisi v souladu s požadavky uvedenými v odstavci 3.
6. Jsou-li stanoveny zásadní nové požadavky na údaje nebo lze-li očekávat nedostatečnou kvalitu těchto údajů, Komise může provést pilotní studie, které členské státy nebo zúčastněné strany musí dobrovolně dokončit dříve, než se nové požadavky na údaje změnou tohoto nařízení zavedou. Tyto pilotní studie se provádějí proto, aby se posoudila proveditelnost shromažďování příslušných údajů, který vyvažuje přínos dostupnosti údajů, náklady na jejich shromažďování a zátěž respondentů.
Článek 22
Šíření informací
1. Komise šíří informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (15), a zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné, zejména elektronickými prostředky. Za tímto účelem Komise přijme rozhodnutí o politice v oblasti nakládání s údaji shromážděnými pro účely výkonnosti podle článku 21, jejich ochrany, důvěrnosti a šíření a o souvisejících právech duševního vlastnictví.
3. Zprávy Komise uvedené v čl. 18 odst. 4 jsou veřejně přístupné a odkaz na ně se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout, aby příslušným stranám byly pravidelně poskytovány obecné informace, zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle pro celou Unii uvedené v článku 10 a odkaz na přijaté plány výkonnosti podle kapitoly III jsou veřejně přístupné a zveřejňují se v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Samostatný přístup ke konkrétním informacím, např. potvrzeným údajům a statistikám, je umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Výjimky
Bylo-li v souladu s postupy stanovenými v článku 3 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 zjištěno, že se na některé nebo na všechny letištní a přibližovací služby a/nebo služby CNS, MET a AIS některého členského státu vztahují tržní podmínky a že tento členský stát se podle uvedeného nařízení rozhodl nevypočítat u těchto služeb stanovené náklady, nevypočítat a nestanovit poplatky za letištní a přibližovací služby a neuplatnit na žádné z výše uvedených služeb finanční pobídky, pak se na tyto služby nevztahují cíle v oblasti efektivity nákladů.
Článek 24
Odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí přijatá v souladu s tímto nařízením byla řádně objasněna a podléhala účinnému přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 25
Přezkum systému
Komise do konce každého referenčního období systém sledování výkonnosti přezkoumá, a zejména analyzuje jeho dopad, účinnost a oblast působnosti, přičemž zohlední výsledky činnosti, kterou v této oblasti provádí organizace ICAO.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 677/2011
Nařízení (EU) č. 677/2011 se mění takto:
1)
28. bod odůvodnění se zrušuje.
2)
V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v článku 8 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (16).
3)
V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Strategický plán sítě je pravidelně aktualizován, a to alespoň dvanáct měsíců před začátkem každého referenčního období.“
4)
V článku 20 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě, operačního plánu sítě a výkonnostního plánu sítě uvedeného v čl. 6 písm. d) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.“
5)
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
ŠABLONA STRATEGICKÉHO PLÁNU SÍTĚ
Strategický plán sítě je založen na této struktuře:
1. ÚVOD
1.1
Oblast působnosti strategického plánu sítě (zeměpisná a časová)
1.2
Příprava plánu a postup ověření platnosti
2. OBECNÉ SOUVISLOSTI A POŽADAVKY
2.1
Popis aktuální a plánované situace sítě, včetně navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), uspořádání toku letového provozu (ATFM), letišť a omezených zdrojů
2.2
Výzvy a příležitosti týkající se časového rámce plánu (včetně prognózy poptávky po provozu a celosvětového vývoje)
2.3
Výkonnostní cíle a obchodní požadavky vyjádřené různými zúčastněnými stranami a výkonnostní cíle pro celou Unii
3. STRATEGICKÁ VIZE
3.1
Popis toho, jak se síť bude strategicky rozvíjet a postupovat, aby úspěšně reagovala na výkonnostní cíle a obchodní požadavky
3.2
Soulad se systémem sledování výkonnosti
3.3
Soulad s evropským hlavním plánem ATM
4. STRATEGICKÉ CÍLE
4.1
Popis strategických cílů sítě:
a)
včetně aspektů spolupráce zúčastněných provozních uživatelů z hlediska úloh a povinností;
b)
s uvedením toho, jak budou strategické cíle reagovat na požadavky;
c)
s popisem toho, jak se bude měřit pokrok při plnění těchto cílů;
d)
s uvedením toho, jak strategické cíle ovlivní odvětví a jiné dotčené oblasti.
5. STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
5.1
Popis krátkodobého / střednědobého plánování:
a)
priority pro každý strategický cíl;
b)
provádění jednotlivých strategických cílů z hlediska potřebného zavádění technologie, vlivu architektury, lidských aspektů, vzniklých nákladů, přínosů, jakož i nezbytného řízení, zdrojů a regulace;
c)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností;
d)
dohodnutá míra zapojení manažera struktury vzdušného prostoru za účelem podpory provádění jednotlivých prvků plánu pro každou jednotlivou funkci.
5.2
Popis dlouhodobého plánování:
a)
záměr dosáhnout jednotlivých strategických cílů z hlediska požadované technologie a odpovídajících aspektů výzkumu a vývoje, vlivu na architekturu, lidských aspektů, obchodních aspektů, potřebného řízení a regulace, jakož i související bezpečnostní a ekonomické zdůvodnění těchto investic;
b)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností.
6. POSOUZENÍ RIZIK
6.1
Popis rizik spojených s prováděním plánu
6.2
Popis procesu sledování (včetně možných odchylek od původních cílů)
7. DOPORUČENÍ
7.1
Určení opatření, která má přijmout Unie a členské státy s cílem podpořit provádění plánu“
Článek 27
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije od druhého referenčního období, stanoveného v článku 8, a během uvedeného období. S ohledem na uplatňování systému sledování výkonnosti platí, že aby bylo možné přijmout cíle pro celou Unii podle čl. 10 odst. 2 před začátkem druhého referenčního období a připravit a přijmout plány výkonnosti v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, čl. 1 odst. 3 a 4, čl. 3 odst. 3 písm. i) a n), články 5 a 6, čl. 9 odst. 3 a 4, článek 26, kapitoly II a III, jakož i přílohy I, II, III, IV a V se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 28
Zrušení
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2015, aniž je dotčena povinnost členských států provádět systém sledování výkonnosti během prvního referenčního období, stanoveného v článku 8.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 390/2013,
annettu 3 päivänä toukokuuta 2013,
lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (1) (puiteasetus), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1070/2009 (2), ja erityisesti sen 11 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksessa (EY) N:o 549/2004 säädetään, että on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Komission olisi hyväksyttävä täytäntöönpanosäännöt suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän yksityiskohtaista toimintaa varten.
(2)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän olisi myötävaikutettava lentoliikennejärjestelmän kestävään kehitykseen parantamalla lennonvarmistuspalvelujen yleistä tehokkuutta turvallisuutta, ympäristönsuojelua, kapasiteettia ja kustannustehokkuutta koskevilla suorituskyvyn keskeisillä osa-alueilla Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman suorituskykypuitteiden mukaisesti ottaen samalla asianmukaisella tavalla huomioon ensisijaiset turvallisuustavoitteet.
(3)
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 550/2004 (3) (palveluntarjonta-asetus), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1070/2009, säädetään maksujärjestelmän perustamisesta ja yhteisistä hankkeista Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman täytäntöönpanemiseksi. Sekä maksujärjestelmä että yhteiset hankkeet ovat olennaisen tärkeitä suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän onnistuneen täytäntöönpanon kannalta.
(4)
Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 1 kohdan nojalla tätä asetusta olisi sovellettava yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 551/2004 (4) (ilmatila-asetus), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1070/2009, 6 artiklassa tarkoitettuihin ilmaliikenteen hallintaverkon toimintoihin.
(5)
Suorituskyvyn tarkastuselin voi avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa. Elimen olisi voitava antaa komissiolle riippumattomia neuvoja kaikilla lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskykyyn vaikuttavilla aloilla.
(6)
Koska kansallisilla valvontaviranomaisilla on keskeinen asema suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että ne pystyvät tosiasiallisesti huolehtimaan vastuistaan.
(7)
Jotta voitaisiin varmistaa pitkän aikavälin parannukset yhteiskunnallisten tavoitteiden saavuttamiseksi, kuten Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmassa edellytetään, suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää olisi toteutettava yhtä viiteajanjaksoa pidemmällä tähtäimellä.
(8)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän olisi käsitettävä lennonvarmistuspalvelut ”portilta portille”, mukaan lukien reitinaikaiset ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelut, verkoston yleisen suorituskyvyn parantamiseksi.
(9)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä olisi määriteltävä kaikkia suorituskyvyn keskeisiä osa-alueita koskevat indikaattorit ja sitovat tavoitteet siten, että vaaditut turvallisuustasot saavutetaan täysimääräisesti ja pysyvästi.
(10)
Vahvistaessaan unionin laajuisia suorituskykytavoitteita viiteajanjaksolle komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon edeltävillä viiteajanjaksoilla saavutettu suorituskykytaso.
(11)
Koska suorituskyvyn keskeiset osa-alueet liittyvät läheisesti toisiinsa, suorituskykytavoitteiden väliset riippuvuussuhteet olisi otettava asianmukaisesti huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää valmisteltaessa ja seurattaessa pitäen mielessä ensisijaiset turvallisuustavoitteet.
(12)
Suorituskykysuunnitelmat olisi laadittava toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla siten, että niistä käy avoimuuden varmistamiseksi ilmi kunkin toiminnallisessa ilmatilan lohkossa toimivan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan osuus tavoitteiden saavuttamisessa, mitä seurataan asianmukaisimmalla tasolla.
(13)
Suorituskykysuunnitelmissa olisi kuvattava eri toimijoille suunnatut toimenpiteet, kuten kannustinjärjestelmät, joilla pyritään parantamaan suorituskykyä kaikilla tasoilla. Koska turvallisuus on aina etusijalla, kannustimet eivät saisi liittyä turvallisuusnäkökohtiin.
(14)
Jotta sidosryhmien kannat tulisivat otetuiksi huomioon, sidosryhmiä olisi kuultava asianmukaisesti kansallisella, toiminnallisten ilmatilan lohkojen ja unionin tasolla.
(15)
Asianmukaisten varoitusjärjestelmien perustamisen olisi mahdollistettava turvallisuusvaatimusten säilyttämiseen ja palveluntarjonnan jatkamiseen tähtäävien soveltuvien toimenpiteiden täytäntöönpano, mihin voi sisältyä unionin laajuisten tai paikallisten suorituskykytavoitteiden tarkistaminen, olosuhteissa, joita oli mahdotonta ennakoida suorituskykysuunnitelmien hyväksyntähetkellä ja jotka ovat ylitsepääsemättömiä sekä riippumattomia jäsenvaltioista ja yksiköistä, joihin suorituskykytavoitteita sovelletaan.
(16)
Siviili- ja sotilasalan yhteistyö ja koordinaatio on välttämätöntä suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän tavoitteiden saavuttamiseksi, ottaen asianmukaisesti huomioon sotilasoperaatioiden tehokkuus.
(17)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä ei saisi rajoittaa keskeisten turvallisuus- tai puolustusetujen suojaamiseen tähtäävien asetuksen (EY) N:o 549/2004 säännösten soveltamista.
(18)
Olisi valittava tarkasti määritellyt ja mitattavat keskeiset suorituskykyindikaattorit, joiden pohjalta voidaan jakaa vastuu suorituskykytavoitteiden saavuttamisesta. Indikaattoreihin liittyvien tavoitteiden olisi oltava saavutettavia, realistisia ja aikasidonnaisia, ja niillä olisi tosiasiallisesti ohjattava lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia kohti kestävää suorituskykyä.
(19)
Luonteeltaan taloudellisia kannustimia sisältävien sitovien suorituskykytavoitteiden täytäntöönpano edellyttää asianmukaista yhteyttä lennonvarmistuspalvelujen yhteisestä maksujärjestelmästä 3 päivänä toukokuuta 2013 annettuun komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 391/2013 (5).
(20)
Keskeiset suorituskykyindikaattorit ja suorituskykytavoitteet on vahvistettava ja pantava täytäntöön siten, että ne ovat linjassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 216/2008 (6) ja sen täytäntöönpanosäännöissä säädettyjen turvallisuustavoitteiden ja -vaatimusten kanssa sekä unionin näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi toteuttamien toimenpiteiden kanssa.
(21)
Komission olisi arvioitava suorituskykysuunnitelmat ja -tavoitteet ja varmistettava, että ne ovat yhdenmukaisia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa ja edesauttavat asianmukaisesti niiden saavuttamista sekä Euroopan ilmaliikenteen hallintaverkon yleistä suorituskykyä. Jos tällaista yhdenmukaisuutta ja asiamukaista vaikutusta ei voida osoittaa, komission olisi pyydettävä, että yhtä tai useampaa suorituskykysuunnitelmaa ja -tavoitetta tarkistetaan ja/tai toteutetaan korjaavia toimenpiteitä.
(22)
Viiteajanjaksojen aikana olisi noudatettava toimivaa suorituskyvyn seurantaprosessia, johon sisältyy tiedon kerääminen ja jakaminen, sen varmistamiseksi, että suorituskyvyn kehitys mahdollistaa tavoitteiden saavuttamisen ja tarvittaessa korjaavien toimenpiteiden toteuttamisen.
(23)
Jos komissio saa seurannan tulosten pohjalta konkreettisia todisteita siitä, että alkuperäisten tavoitteiden vahvistamisessa käytetyt alkuperäiset tiedot, oletukset ja perusteet eivät pidä enää paikkaansa, komissio voi päättää tarkistaa unionin laajuisia tavoitteita tai sallia jonkin jäsenvaltion pyynnöstä, että paikallisia tavoitteita tarkistetaan.
(24)
Verkkotoimintojen toteuttamiselle olisi asetettava suorituskykytavoitteet. Siksi tätä asetusta olisi sovellettava ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen toteuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (EU) N:o 691/2010 muuttamisesta 7 päivänä heinäkuuta 2011 annetun komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 (7) 3 artiklan mukaisesti perustettuun verkon hallinnoijaan. Sen vuoksi komission asetusta (EU) N:o 677/2011 olisi muutettava.
(25)
Lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevista yhteisistä vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 2096/2005 muuttamisesta 29 päivänä heinäkuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 691/2010 (8), komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 26 artikla sekä lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä annetun asetuksen (EU) N:o 691/2010 muuttamisesta 24 päivänä marraskuuta 2011 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1216/2011 (9) olisi kumottava 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen.
(26)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tässä asetuksessa säädetään toimenpiteistä lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen yleisen suorituskyvyn parantamiseksi yleisessä ilmaliikenteessä Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) Euroopan (EUR) ja Afrikan (AFI) alueilla, joilla jäsenvaltiot vastaavat lennonvarmistuspalvelujen tarjonnasta, kaikkien ilmatilan käyttäjien vaatimusten täyttämiseksi.
2. Tavoitteiden vahvistamisen ja suorituskyvyn seurannan osalta tätä asetusta sovelletaan lennonvarmistuspalveluihin, joita tarjoavat
a)
asetuksen (EY) N:o 550/2004 8 artiklan mukaisesti nimetyt ilmaliikennepalvelujen tarjoajat;
b)
asetuksen (EY) N:o 550/2004 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyt sääpalvelujen tarjoajat;
c)
komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 3 artiklan mukaisesti perustettu verkon hallinnoija.
Tavoitteiden vahvistamisen ja suorituskyvyn seurannan osalta sitä sovelletaan myös niiden viranomaisten tai yksiköiden kustannustehokkuuteen, joille aiheutuvat kustannukset voidaan kattaa käyttömaksuilla, siten kuin nämä kustannukset on määritelty asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 6 artiklan 2 kohdassa.
3. Jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta tätä asetusta kaikilla tai joillakin sellaisilla lentoasemilla tarjottaviin lennonvarmistuspalveluihin, joilla on alle 70 000 IFR-ilmaliikennetapahtumaa vuodessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 kohdan soveltamista. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle.
4. Jos IFR-ilmaliikennetapahtumien vuotuinen lukumäärä on jonkin jäsenvaltion kaikilla lentoasemilla alle 70 000, tätä asetusta on sovellettava ainakin sillä lentoasemalla, jolla IFR-ilmaliikennetapahtumien lukumäärä on suurin.
5. Kustannustehokkuutta koskevaa tavoitetta on sovellettava asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuihin määritettyihin kustannuksiin.
6. Jäsenvaltiot voivat soveltaa tätä asetusta myös
a)
niiden vastuulle kuuluvaan ilmatilaan muilla ICAOn alueilla, edellyttäen että ne ilmoittavat siitä komissiolle ja muille jäsenvaltioille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta vuonna 1944 tehdyssä kansainvälisessä siviili-ilmailun yleissopimuksessa (Chicagon yleissopimuksessa) määrättyjen oikeuksien ja velvoitteiden soveltamista;
b)
sellaisiin lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiin, jotka saavat tarjota lennonvarmistuspalveluja ilman toimilupaa asetuksen (EY) N:o 550/2004 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
7. Sen estämättä, mitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/42/EY (10) ja sen täytäntöönpanoasetusten, komission asetuksen (EY) N:o 1321/2007 (11) ja komission asetuksen (EY) N:o 1330/2007 (12) tietosuojasäännöksissä säädetään, V luvussa määriteltyjä tietojen toimittamista koskevia vaatimuksia sovelletaan kansallisiin viranomaisiin, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiin, lentoaseman pitäjiin, lentoaseman koordinaattoreihin ja lentoliikenteen harjoittajiin.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
’lentoaseman pitäjällä’ lentoaseman hallintoelintä, jonka tehtävänä on kansallisten lakien tai asetusten nojalla joko pelkästään tai muiden tehtävien ohella hallinnoida ja johtaa lentoasemaa sekä koordinoida ja valvoa kyseisellä lentoasemalla tai kyseisessä lentoasemajärjestelmässä toimivien erilaisten toiminnanharjoittajien toimintaa;
2)
’tiedoilla’ lennonvarmistuksen suorituskykyä koskevia laadullisia, määrällisiä ja muita asiaankuuluvia tietoja, jotka komissio on kerännyt ja järjestelmällisesti käsitellyt tai jotka on kerätty ja järjestelmällisesti käsitelty sen puolesta suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanemiseksi;
3)
’suorituskykyindikaattoreilla’ suorituskyvyn seurannassa, vertailuanalyysissa ja uudelleentarkastelussa käytettäviä indikaattoreita;
4)
’keskeisillä suorituskykyindikaattoreilla’ suorituskykytavoitteiden vahvistamisessa käytettäviä suorituskykyindikaattoreita;
5)
’IFR-ilmaliikennetapahtumilla” mittarilentosääntöjen mukaisesti suoritettujen nousujen ja laskujen yhteismäärää, joka lasketaan suorituskykysuunnitelman esittämistä edeltävien kolmen kalenterivuoden vuotuisena keskiarvona;
6)
’sitovalla tavoitteella’ jäsenvaltioiden suorituskykysuunnitelman osana hyväksymää suorituskykytavoitetta, johon sovelletaan kannustinjärjestelmää ja/tai korjaussuunnitelmia;
7)
’lentoliikenteen harjoittajalla’ ilmakuljetusyritystä, jolla on jonkin jäsenvaltion Euroopan unionin lainsäädännön mukaisesti myöntämä voimassa oleva liikennelupa;
8)
’määritetyillä kustannuksilla’ asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa määriteltyjä kustannuksia;
9)
’kansallisella viranomaisella’ kansallisen tai toiminnallisten ilmatilan lohkon tason sääntely- tai valvontaviranomaista, jonka lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta aiheutuneet kustannukset voidaan periä takaisin ilmatilan käyttäjiltä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
10)
’oikeudenmukaisella toimintaympäristöllä’ (just culture) toimintaympäristöä, jossa tapahtumaan suoraan osallisia henkilöitä tai muita toimijoita ei rangaista toimista, laiminlyönneistä tai päätöksistä, jotka ovat niiden kokemuksen ja koulutuksen kannalta oikeasuhteisia, mutta jossa ei suvaita törkeää huolimattomuutta, tahallisia rikkomuksia ja vahingollisia toimia;
11)
’lentoaseman koordinaattorilla’ luonnollista tai oikeushenkilöä, jonka jäsenvaltio on nimennyt suorittamaan lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 (13) 4 artiklassa säädettyjä koordinointitehtäviä koordinoiduilla lentoasemilla;
12)
’suorituskyvyn seurannalla’ jatkuvaa tiedon keräys- ja analysointiprosessia, jossa järjestelmän tosiasiallista toimintaa mitataan suhteessa asianmukaisiin (keskeisiin) suorituskykytavoitteisiin ja suorituskykysuunnitelmiin käyttäen 9 artiklassa ja liitteessä I määriteltyjä (keskeisiä) suorituskykyindikaattoreita;
13)
’viiteajanjaksolla’ unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden ja suorituskykysuunnitelmien voimassaolo- ja soveltamisaikaa, siten kuin se on määritelty asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 3 kohdan d alakohdassa;
14)
’kiitotiepoikkeamalla’ lentopaikalla tapahtuvaa poikkeamaa, jossa ilma-alus, ajoneuvo tai henkilö on ilma-alusten laskeutumiseen ja lentoonlähtöön tarkoitetun pinnan suojatulla alueella ilma lupaa tai muutoin virheellisesti;
15)
’ilmaliikennepalveluyksiköllä’ (ATS-yksiköllä) siviili- tai sotilasyksikköä, joka vastaa ilmaliikennepalvelujen tarjoamisesta;
16)
’CNS-, MET- ja AIS-palveluilla’ viestintä-, suunnistus- tai valvontapalveluja, lennonvarmistukseen tarkoitettuja sääpalveluja sekä ilmailutiedotuspalveluja;
17)
’poikkeuksellisella tapahtumalla’ olosuhteita, joissa ilmaliikenteen hallinnan kapasiteetti on poikkeuksellisesti alentunut siten, että ilmaliikennevirtojen säätelystä johtuvat viivästykset ovat poikkeuksellisen suuria jostain seuraavista syistä: toiminnallisesta tai teknisestä muutoksesta aiheutuva suunniteltu rajoitus, epäsuotuisat sääolosuhteet, laajojen ilmatilan osien sulkeminen liikenteeltä joko luonnollisten tai poliittisten syiden takia tai työtaistelutoimenpiteet, sekä verkon hallinnoijan toteuttama Euroopan ilmaliikenteen kriisien koordinointiyksikön (EACCC) aktivointi yhden tai useamman edellä mainitun syyn takia;
18)
’rakenneuudistuskustannuksilla’ lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille rakenneuudistusprosessin yhteydessä aiheutuvia merkittäviä kertaluonteisia kustannuksia, jotka aiheutuvat uusien teknologioiden ja menettelyjen ja niihin liittyvien liiketoimintamallien käyttöönotosta yhtenäisen palvelujen tarjonnan tukemiseksi, kun jäsenvaltiot haluavat periä kustannukset takaisin yhtenä tai useampana viiteajanjaksona. Näihin voivat sisältyä kustannukset, joita aiheutuu työntekijöille maksettavista korvauksista, lennonjohtokeskusten sulkemisesta, toimintojen siirtämisestä uusiin paikkoihin ja omaisuuserien poistamisesta ja/tai strategisten osuuksien hankkimisesta muista lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista.
3 artikla
Suorituskyvyn tarkastuselin
1. Jos komissio päättää nimetä suorituskyvyn tarkastuselimen avustamaan sitä suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa, tarkastuselin nimetään viiteajanjaksoja vastaavaksi määräajaksi. Komissio nimittää suorituskyvyn tarkastuselimen puheenjohtajan ja jäsenet.
2. Suorituskyvyn tarkastuselimellä on oltava asianmukaiset toimivaltuudet ja sen on oltava puolueeton, jotta se voi hoitaa komission sille antamat tehtävät riippumattomasti erityisesti sovellettavilla suorituskyvyn keskeisillä osa-alueilla.
3. Suorituskyvyn tarkastuselin avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa erityisesti seuraavissa tehtävissä:
a)
suorituskykyyn liittyvän tiedon kerääminen, tarkastelu, validointi ja jakaminen;
b)
9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu suorituskyvyn keskeisten osa-alueiden määritteleminen tai niiden mukauttaminen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman suorituskykypuitteiden mukaisesti sekä niihin liittyvien keskeisten suorituskykyindikaattoreiden määritteleminen tai niiden mukauttaminen;
c)
asianmukaisten keskeisten suorituskykyindikaattoreiden määritteleminen, jotka kattavat kaikilla suorituskyvyn keskeisillä osa-alueilla verkkotoimintojen ja lennonvarmistuspalvelujen suorituskyvyn sekä reitillä että lähi- ja lähestymisalueella annettavissa palveluissa;
d)
unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistaminen ja tarkistaminen;
e)
10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen varoituskynnysten vahvistaminen 19 artiklassa säädettyjen varoitusjärjestelmien aktivoimiseksi;
f)
sen arvioiminen, ovatko hyväksytyt suorituskykysuunnitelmat, mukaan lukien suorituskykytavoitteet, yhdenmukaisia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa;
g)
tarvittaessa sen arvioiminen, ovatko 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksytyt varoituskynnykset yhdenmukaisia 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen Euroopan unionin laajuisten varoituskynnysten kanssa;
h)
tarvittaessa tarkistettujen suorituskykytavoitteiden tai asianomaisen jäsenvaltion toteuttamien korjaavien toimenpiteiden arvioiminen;
i)
lennonvarmistuspalvelujen suorituskyvyn, mukaan lukien investointi- ja pääomakustannukset, seuranta, vertailuanalyysi ja tarkastelu paikallisella ja unionin tasolla;
j)
verkkotoimintojen suorituskyvyn seuranta, vertailuanalyysi ja tarkastelu;
k)
Euroopan ilmaliikenteen hallintaverkon yleisen suorituskyvyn seuranta, mukaan lukien vuosikertomusten laatiminen yhtenäisen ilmatilan komitealle;
l)
suorituskykytavoitteiden saavuttamisen arviointi kunkin viiteajanjakson lopussa seuraavan kauden valmisteluja varten;
m)
verkon hallinnoijan suorituskykysuunnitelman arviointi, mukaan lukien sen yhdenmukaisuus unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa;
n)
ylläpito ja tuki suorituskykysuunnitelmia koskevan sidosryhmien kuulemisaikataulun koordinoinnissa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa kuulemistehtävissä.
4. Komission pyynnöstä suorituskyvyn tarkastuselimen on annettava tapauskohtaisia tietoja tai raportteja suorituskykyyn liittyvistä kysymyksistä.
5. Suorituskyvyn tarkastuselin voi raportoida ja antaa suosituksia komissiolle järjestelmän parantamiseksi.
6. Suorituskyvyn tarkastuselimen ja kansallisten valvontaviranomaisten välisten suhteiden osalta
a)
suorituskyvyn tarkastuselimen on saatava kansallisilta valvontaviranomaisilta suorituskykysuunnitelmia koskevat tarvittavat tiedot Euroopan ilmaliikenteen hallintaverkon yleisen suorituskyvyn seurantaa varten;
b)
suorituskyvyn tarkastuselin avustaa kansallisia valvontaviranomaisia niiden tätä pyytäessä esittämällä riippumattoman näkemyksen suorituskykyyn liittyvistä kysymyksistä esimerkiksi tekemällä tosiasioihin perustuvia vertailuja samanlaisissa ympäristöissä toimivista lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista (vertailuanalyysi) taikka analysoimalla suorituskyvyn muuttumista viimeisten viiden vuoden aikana tai analysoimalla ennusteita;
c)
kansalliset valvontaviranomaiset voivat pyytää suorituskyvyn tarkastuselimen apua ohjeellisten arvojen vaihteluvälien määrittämiseksi tavoitteita varten ottaen huomioon unionin laajuiset tavoitteet. Näiden arvojen on oltava kansallisten valvontaviranomaisten, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoaseman pitäjien ja ilmatilan käyttäjien saatavilla.
7. Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaisuus asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti vahvistettujen ja täytäntöönpantujen tavoitteiden ja vaatimusten kanssa, suorituskyvyn tarkastuselin tekee tarvittaessa yhteistyötä Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) kanssa 3 kohdassa tarkoitetuissa tehtävissä, kun ne liittyvät turvallisuuteen.
8. Suorituskyvyn tarkastuselimen on kehitettävä Euroopan ilmaliikenteen hallintaverkon yleisen suorituskyvyn seurantaa varten työjärjestelyt lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoaseman pitäjien, lentoasemien koordinaattoreiden ja lentoliikenteen harjoittajien kanssa.
4 artikla
Kansalliset valvontaviranomaiset
1. Kansalliset valvontaviranomaiset vastaavat suorituskykysuunnitelmien laatimisesta, suorituskyvyn valvonnasta sekä suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden seurannasta. Niiden on näitä tehtäviä hoitaessaan toimittava puolueettomasti, riippumattomasti ja avoimesti.
2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisilla valvontaviranomaisilla on kaikilla suorituskyvyn keskeisillä osa-alueilla tarvittavat resurssit ja valmiudet tai nämä ovat niiden saatavilla, jotta ne voivat hoitaa tässä asetuksessa säädetyt tehtävät, mukaan lukien 20 artiklassa tarkoitettujen tehtävien hoitamiseksi tarvittavat tarkastusvaltuudet.
3. Jos jossakin jäsenvaltiossa on useampi kuin yksi kansallinen valvontaviranomainen, sen on ilmoitettava komissiolle, mikä kansallinen valvontaviranomainen vastaa kansallisesta koordinoinnista tämän asetuksen täytäntöönpanon osalta.
5 artikla
Toiminnalliset ilmatilan lohkot
1. Jäsenvaltioiden on laadittava suorituskykysuunnitelmat toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla.
2. Edellä 1 kohdassa säädetyn velvollisuutensa täyttämiseksi jäsenvaltioiden on
a)
varmistettava, että suorituskykysuunnitelma on liitteessä II säädetyn mallin mukainen;
b)
ilmoitettava komissiolle kansallinen valvontaviranomainen tai -elin, joka vastaa koordinoinnista asianomaisessa toiminnallisessa ilmatilan lohkossa ja suhteista komissioon suorituskykysuunnitelman täytäntöönpanon osalta;
c)
suoritettava asianmukaiset järjestelyt varmistaakseen, että
i)
jollei e alakohdan ja liitteen I säännöksistä muuta johdu, kullekin suorituskykyindikaattorille vahvistetaan yksi tavoite;
ii)
avoimuuden varmistamiseksi suorituskykysuunnitelmassa määritellään kunkin toiminnallisessa ilmatilan lohkossa toimivan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan osuus toiminnalliselle ilmatilan lohkolle vahvistettujen suorituskykytavoitteiden saavuttamisessa, mitä seurataan asianmukaisimmalla tasolla;
iii)
asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet määritellään ja niitä sovelletaan viiteajanjakson aikana, jos tavoitteita ei saavuteta. Tätä varten on käytettävä suorituskykysuunnitelman vuotuisia arvoja;
d)
oltava vastuussa paikallisella tasolla eli toiminnallisen ilmatilan lohkon, jäsenvaltion, maksuvyöhykkeen ja lentoaseman tasolla vahvistettujen suorituskykyvaatimusten määrittelystä ja saavuttamisesta;
e)
jos täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 4 artiklassa tarkoitettua yhteistä lentoreittimaksuvyöhykettä ei ole perustettu ja jos tästä johtuen reitinaikaiset kustannustehokkuustavoitteet on vahvistettu useammalle kuin yhdelle toiminnalliseen ilmatilan lohkoon sisältyvälle maksuvyöhykkeelle, yhdistettävä nämä tavoitteet yhdeksi arvoksi aggregoidulla tasolla reitinaikaisia lennonvarmistuspalveluja varten ja annettava tiedoksi kustannustehokkuutta toiminnallisen ilmatilanlohkon tasolla ilmaiseva yleinen luku;
f)
jos maksuvyöhykettä muutetaan viiteajanjakson aikana, osoitettava, että muutos mahdollistaa edelleen kyseiselle ajanjaksolle vahvistettujen suorituskykytavoitteiden saavuttamisen;
g)
varmistettava, että suorituskykysuunnitelma on yhdenmukainen tämän asetuksen soveltamisalan kanssa tämän asetuksen 1 artiklan 6 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 549/2004 7 artiklan mukaisesti.
6 artikla
Verkon hallinnoija
Asetuksen (EY) N:o 551/2004 (14) 6 artiklalla ja komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 3 artiklalla perustetun verkon hallinnoijan on toteutettava seuraavat suorituskyvyn kehittämisjärjestelmään liittyvät tehtävät:
a)
komission tukeminen antamalla asianmukaisia tietoja unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden valmistelua varten ennen viiteajanjaksojen alkua ja suorituskykytavoitteiden saavuttamisen seurantaa varten viiteajanjaksojen aikana. Verkon hallinnoijan on erityisesti tuotava komission tietoon kaikki operatiivisen suorituskyvyn merkittävät ja pysyvät heikkenemiset;
b)
kaikkien liitteessä V lueteltujen tietojen asettaminen komission saataville 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti;
c)
toiminnallisten ilmatilan lohkojen ja niiden lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien tukeminen suorituskykytavoitteiden saavuttamisessa viiteajanjaksojen aikana varmistamalla johdonmukaisuus suorituskykysuunnitelmien, verkon strategiasuunnitelman ja verkon operaatiosuunnitelman välillä;
d)
verkon suorituskykysuunnitelman laatiminen asetuksen (EU) N:o 677/2011 5 artiklan 1 kohdan ja 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti; suunnitelma on toimitettava komissiolle viimeistään kuusi kuukautta ennen kunkin viiteajanjakson alkua ja komission on hyväksyttävä se ennen kunkin viiteajanjakson alkua. Suorituskykysuunnitelman on oltava julkinen ja siihen on sisällyttävä
i)
kaikkien suorituskyvyn keskeisten osa-alueiden ja kaikkien indikaattoreiden suorituskykytavoitteet, jotka ovat yhdenmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa koko viiteajanjakson ajalta ja sisältävät vuotuiset arvot seurantaa varten;
ii)
kuvaus tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitelluista toimista;
iii)
tarvittaessa tai jos komissio niin päättää, uusia keskeisiä suorituskykyindikaattoreita ja -tavoitteita.
7 artikla
Koordinointi Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) kanssa
Asetuksen (EY) N:o 549/2004 13 a artiklan soveltamiseksi ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti jäsenvaltiot ja komissio koordinoivat tarvittaessa EASAn kanssa varmistaakseen, että seuraavat näkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon:
a)
suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän turvallisuusnäkökohdat, mukaan lukien turvallisuutta koskevien keskeisten suorituskykyindikaattoreiden ja unionin laajuisten turvallisuutta koskevien suorituskykytavoitteiden vahvistaminen, tarkistaminen ja täytäntöönpano, sekä asianmukaisia toimia ja toimenpiteitä koskevien ehdotusten esittäminen varoitusjärjestelmän aktivoitumisen jälkeen;
b)
turvallisuutta koskevien keskeisten suorituskykyindikaattoreiden ja tavoitteiden yhdenmukaisuus Euroopan lentoturvallisuusohjelman täytäntöönpanon kanssa.
8 artikla
Viiteajanjaksojen kesto
1. Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ensimmäinen viiteajanjakso kattaa kalenterivuodet 2012-2014. Toinen viiteajanjakso kattaa kalenterivuodet 2015-2019. Seuraavat viiteajanjaksot ovat viiden kalenterivuoden pituisia, jollei toisin säädetä tätä asetusta muuttamalla.
2. Samaa viiteajanjaksoa sovelletaan unionin laajuisiin suorituskykytavoitteisiin sekä suorituskykysuunnitelmiin ja -tavoitteisiin.
9 artikla
Suorituskyvyn keskeiset osa-alueet ja suorituskykyindikaattorit
1. Tavoitteiden vahvistamisen osalta komissio päättää asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 4 kohdan b alakohdan nojalla tapahtuvasta muiden suorituskyvyn keskeisten osa-alueiden lisäämisestä tai mukauttamisesta mainitun asetuksen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
2. Tavoitteiden vahvistamisen osalta kutakin suorituskyvyn keskeistä osa-aluetta on vastattava yksi tai rajoitettu määrä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita. Lennonvarmistuspalvelujen suorituskykyä on arvioitava suhteessa sitoviin tavoitteisiin kullakin suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.
3. Liitteessä I olevassa 1 jaksossa esitetään kullekin suorituskyvyn keskeiselle osa-alueelle valitut tavoitteiden vahvistamisessa käytettävät keskeiset suorituskykyindikaattorit sekä unionin tason suorituskykyindikaattorit.
4. Liitteessä I olevassa 2 jaksossa esitetään paikallisten tavoitteiden vahvistamisessa käytettävät paikalliset keskeiset suorituskykyindikaattorit sekä suorituskykytavoitteiden vahvistamisessa käytettävät paikallisen tason suorituskykyindikaattorit. Paikallinen taso eli toiminnallinen ilmatilan lohko, jäsenvaltio, maksuvyöhyke ja lentoasema määritellään liitteessä I olevassa 2 jaksossa.
5. Keskeisiä suorituskykyindikaattoreita ei saa muuttaa viiteajanjakson aikana. Muutokset niihin on tehtävä tätä asetusta muuttamalla viimeistään kuusi kuukautta ennen uusien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden hyväksymistä.
6. Jäsenvaltiot voivat oman suorituskykynsä seuraamiseksi ja/tai osana suorituskykysuunnitelmaa päättää vahvistaa muita suorituskykyindikaattoreita ja niihin liittyviä tavoitteita kuin tässä artiklassa tarkoitetut ja liitteessä I olevassa 2 jaksossa säädetyt suorituskyvyn keskeiset osa-alueet ja keskeiset suorituskykyindikaattorit. Näiden ylimääräisten indikaattoreiden ja tavoitteiden on tuettava unionin laajuisten tavoitteiden ja niistä johtuvien paikallisten tavoitteiden saavuttamista. Niissä voidaan esimerkiksi ottaa huomioon ja kuvata suorituskykysuunnitelman siviili- ja sotilasulottuvuus tai meteorologinen ulottuvuus, ja niihin voi liittyä asianmukaisia kannustinjärjestelmiä.
7. Turvallisuutta koskevien (keskeisten) suorituskykyindikaattoreiden täytäntöönpanon ja mittaamisen helpottamiseksi EASA hyväksyy, suorituskyvyn tarkastuselintä kuultuaan, hyväksyttävät menetelmät vaatimusten täyttämiseksi ja ohjeaineiston asetuksen (EY) N:o 216/2008 52 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen ennen toisen viiteajanjakson alkua.
II LUKU
SUORITUSKYKYSUUNNITELMIEN VALMISTELU
10 artikla
Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet
1. Komissio hyväksyy unionin laajuiset suorituskykytavoitteet asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen verkon hallinnoijan ja kansallisten valvontaviranomaisten asiaankuuluva panos huomioon ottaen sen jälkeen, kun mainitun asetuksen 10 artiklassa tarkoitettu sidosryhmien kuuleminen on saatu päätökseen ja tarvittaessa on kuultu muita asiaankuuluvia järjestöjä sekä EASAa suorituskyvyn turvallisuusnäkökohdista.
2. Jollei 9 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, komissio ehdottaa unionin laajuisia tavoitteita viimeistään 15 kuukautta ennen viiteajanjakson alkua ja hyväksyy ne viimeistään 12 kuukautta ennen viiteajanjakson alkua.
3. Liitteessä I olevan 1 jakson 4.1 kohdan b alakohdassa säädetylle keskeiselle suorituskykyindikaattorille vahvistetaan unionin laajuinen tavoite toisen viiteajanjakson kolmannesta vuodesta alkaen komission päätöksellä 1 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
4. Unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden hyväksymisen yhteydessä komissio määrittää varoituskynnykset, joiden ylittyessä 19 artiklassa tarkoitetut varoitusjärjestelmät voivat aktivoitua.
5. Komissio perustelee kutakin unionin laajuista suorituskykytavoitetta esittämällä kuvauksen näiden tavoitteiden vahvistamisessa käytetyistä oletuksista ja perusteista, kuten verkon hallinnoijalta ja kansallisilta valvontaviranomaisilta saadun panoksen ja muiden tosiasiatietojen käyttämisestä, liikenne-ennusteista, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien ryhmien kokoonpanosta tai toiminnallisista ilmatilan lohkoista, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö.
11 artikla
Suorituskykysuunnitelmien laatiminen
1. Kansallisten sääntelyviranomaisten on laadittava toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla suorituskykysuunnitelmat, joihin sisältyy unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden ja liitteessä IV vahvistettujen arviointiperusteiden kanssa yhdenmukaisia tavoitteita.
Suorituskykysuunnitelmaan voi sisältyä erilaisia osia, jotka liittyvät paikalliseen tasoon eli toiminnalliseen ilmatilan lohkoon, jäsenvaltioon, maksuvyöhykkeeseen ja lentoasemaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä II vahvistetun mallin soveltamista.
2. Suorituskykysuunnitelmien valmistelun tukemiseksi kansallisten valvontaviranomaisten on varmistettava, että
a)
lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat toimittavat liiketoimintasuunnitelmansa kansallisille valvontaviranomaisille;
b)
sidosryhmiä kuullaan suorituskykysuunnitelmasta ja -tavoitteista asetuksen (EY) N:o 549/2004 10 artiklan mukaisesti. Sidosryhmille on annettava riittävät tiedot viimeistään kolme viikkoa ennen kuulemista.
3. Suorituskykysuunnitelmissa on oltava erityisesti
a)
kutakin viiteajanjakson vuotta koskevat palveluyksikköinä ilmaistavat liikenne-ennusteet toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla ja kustakin toiminnallisen ilmatilan lohkon maksuvyöhykkeestä sekä perusteet niissä käytetyille luvuille;
b)
lennonvarmistuspalvelujen määritetyt kustannukset kullekin viiteajanjakson vuodelle ja kullekin maksuvyöhykkeelle asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan säännösten mukaisesti;
c)
kuvaus investoinneista, mukaan lukien suorituskykytavoitteiden saavuttamisen edellyttämät investoinnit, sekä niiden merkityksestä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman, verkon strategiasuunnitelman ja asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yhteisten hankkeiden kannalta. Kuvauksessa on tuotava esiin toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla saavutettavat hyödyt ja synergiat;
d)
kutakin suorituskyvyn keskeistä osa-aluetta koskevat suorituskykytavoitteet, jotka on vahvistettu kunkin keskeisen suorituskykyindikaattorin osalta koko viiteajanjaksolle, ja käytettävät vuotuiset arvot seuranta- ja kannustintarkoituksia varten;
e)
suorituskyvyn keskeisten osa-alueiden välisten riippuvuussuhteiden tarkastelu, mukaan lukien arviointi suorituskykysuunnitelman vaikutuksesta turvallisuuteen sekä turvallisuuden varmistamiseksi mahdollisesti tarvittavat lieventävät toimet;
f)
suunnitelman siviili- ja sotilasulottuvuutta koskeva kuvaus, jossa määritellään, miten ilmatilan joustavaa käyttöä sovelletaan kapasiteetin lisäämiseksi sotilastoimien tehokkuus huomioon ottaen, sekä tarvittaessa suorituskykysuunnitelman muiden indikaattoreiden ja tavoitteiden mukaiset asiaankuuluvat suorituskykyindikaattorit ja -tavoitteet;
g)
kuvaus ja perustelut sen osalta, miten d alakohdassa tarkoitetut suorituskykytavoitteet sopivat yhteen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ja miten ne myötävaikuttavat näiden tavoitteiden saavuttamiseen ja Euroopan ilmaliikenteen hallintaverkon suorituskykyyn;
h)
kunkin asianomaisen lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan yksilöinti ja sen määrittely, kuinka kukin niistä myötävaikuttaa tavoitteiden saavuttamiseen, mitä seurataan avoimuuden vuoksi asianmukaisimmalla tasolla 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitetulla tavalla;
i)
kuvaus asianomaisiin lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiin sovellettavista kannustinjärjestelmistä, joilla edistetään tavoitteiden saavuttamista viiteajanjakson aikana;
j)
kansallisten valvontaviranomaisten toteuttamat toimenpiteet suorituskykytavoitteiden saavuttamisen seuraamiseksi;
k)
kuvaus sidosryhmien kuulemisen tuloksista, mukaan lukien osallistujien esille ottamat seikat ja sovitut toimet.
4. Suorituskykysuunnitelmien on perustuttava liitteessä II vahvistettuun malliin ja niihin voi sisältyä myös muita indikaattoreita ja niihin liittyviä tavoitteita, jos jäsenvaltiot näin päättävät 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
5. Verkon hallinnoijan on laadittava verkon suorituskykysuunnitelma, johon sisältyy unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden ja soveltuvin osin liitteessä IV vahvistettujen arviointiperusteiden kanssa yhdenmukaisia tavoitteita.
6. Verkon suorituskykysuunnitelman valmistelemiseksi verkon hallinnoijan on
a)
varmistettava komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 14 artiklan mukainen kuuleminen,
b)
käytettävä liitteessä III vahvistettua mallia.
12 artikla
Kannustinjärjestelmät
1. Kannustinjärjestelmien, joita jäsenvaltiot soveltavat osana suorituskykysuunnitelmiaan, on oltava seuraavien yleisten periaatteiden mukaisia:
a)
niiden on oltava tehokkaita ja oikeasuhteisia eikä niitä saa muuttaa viiteajanjakson aikana;
b)
ne on pantava täytäntöön syrjimättömästi ja avoimesti palveluntarjonnan suorituskyvyn parantamiseksi;
c)
niiden on oltava osa kaikkien sidosryhmien etukäteen tuntemaa sääntely-ympäristöä ja niitä on sovellettava koko viiteajanjakson ajan;
d)
niiden on ohjattava yksiköitä, joihin vahvistettuja tavoitteita sovelletaan, saavuttamaan korkeatasoinen suorituskyky ja siihen liittyvät tavoitteet.
2. Kustannustehokkuustavoitteita koskevien kannustimien on oltava luonteeltaan taloudellisia ja niihin on sovellettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 13 ja 14 artiklan asianmukaisia säännöksiä. Niihin on kuuluttava joko kansallisen tason tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tason riskinjakomekanismi.
3. Kapasiteettitavoitteita koskevien kannustimien on oltava luonteeltaan taloudellisia ja niihin on sovellettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 15 artiklan säännöksiä. Niitä voidaan täydentää muunlaisilla kannustimilla, kuten määräaikoja ja liitännäistoimenpiteitä sisältävillä korjaussuunnitelmilla, joista kansalliset valvontaviranomaiset päättävät ottaen huomioon paikalliset olosuhteet.
4. Ympäristötavoitteita koskevat kannustimet voivat olla luonteeltaan taloudellisia ja niihin on sovellettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 15 artiklan säännöksiä. Niitä voidaan täydentää muunlaisilla kannustimilla, kuten määräaikoja ja liitännäistoimenpiteitä sisältävillä korjaussuunnitelmilla, joista kansalliset valvontaviranomaiset päättävät ottaen huomioon paikalliset olosuhteet.
5. Lisäksi jäsenvaltiot voivat paikallisella tasolla mukauttaa lennonvarmistusmaksuja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 16 artiklassa säädetyllä tavalla.
III LUKU
SUORITUSKYKYSUUNNITELMIEN HYVÄKSYMINEN
13 artikla
Suorituskykysuunnitelmien ensimmäinen hyväksyntä
Jäsenvaltioiden on kansallisten valvontaviranomaisten ehdotuksesta hyväksyttävä sitovat suorituskykytavoitteet sisältävät suorituskykysuunnitelmat ja toimitettava ne komissiolle viimeistään kuusi kuukautta ennen viiteajanjakson alkua.
14 artikla
Suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden arviointi ja tarkistaminen
1. Komissio arvioi suorituskykysuunnitelmia, niiden tavoitteita ja etenkin niiden yhdenmukaisuutta unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ja niiden riittävää myötävaikutusta näiden tavoitteiden saavuttamiseen sekä niiden yhdenmukaisuutta liitteessä IV säädettyjen perusteiden kanssa ottaen huomioon unionin laajuisten tavoitteiden hyväksyntäpäivän ja suorituskykysuunnitelman arviointipäivän välisenä aikana mahdollisesti tapahtuneen kehityksen. Jos tavoitteet on vahvistettu paikallisella tasolla eikä niissä viitata unionin laajuisiin tavoitteisiin, arvioinnin on perustuttava liitteessä IV säädettyihin perusteisiin.
2. Jos komissio toteaa, että suorituskykysuunnitelma tai sen osa ja siihen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat yhdenmukaisia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa ja myötävaikuttavat riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen ja että ne ovat yhdenmukaisia liitteessä IV säädettyjen perusteiden kanssa, komissio ilmoittaa tästä asianomaiselle jäsenvaltiolle / asianomaisille jäsenvaltioille viiden kuukauden kuluessa suorituskykysuunnitelman vastaanottamisesta.
3. Jos komissio toteaa, että suorituskykysuunnitelma tai sen osa ja jotkin tai kaikki siihen sisältyvät suorituskykytavoitteet eivät ole yhdenmukaisia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa eivätkä myötävaikuta riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen ja/tai että ne eivät ole yhdenmukaisia yhden tai useamman liitteessä IV säädetyn perusteen kanssa, komissio voi viiden kuukauden kuluessa suorituskykysuunnitelman vastaanottamisesta ja asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen suositella asianomaista jäsenvaltiota / asianomaisia jäsenvaltioita hyväksymään tarkistetun suorituskykysuunnitelman tai sen osan ja/tai tavoitteen/tavoitteita. Tällainen suositus on annettava sen jälkeen, kun asianomaista jäsenvaltiota / asianomaisia jäsenvaltioita on kuultu, ja siinä on yksilöitävä tarkasti, mitä suorituskykysuunnitelman osia ja/tai mitä tavoitetta / tavoitteita on tarkistettava, ja siinä on perusteltava komission arviointi.
4. Tällaisessa tapauksessa asianomaisen jäsenvaltion / asianomaisten jäsenvaltioiden on hyväksyttävä tarkistettu suorituskykysuunnitelma tai sen osa ja/tai tarkistettu tavoite / tarkistetut tavoitteet ottaen huomioon komission näkemykset ja vahvistettava asianmukaiset toimenpiteet näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja ilmoitettava tästä komissiolle neljän kuukauden kuluessa suosituksen antamisesta.
15 artikla
Tarkistettujen suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden arvioiminen ja korjaavien toimenpiteiden hyväksyminen
1. Komissio arvioi kunkin tarkistetun suorituskykysuunnitelman tai sen osan ja siihen sisältyvät suorituskykytavoitteet liitteessä IV säädettyjen arviointiperusteiden mukaisesti.
2. Jos komissio toteaa, että tarkistettu suorituskykysuunnitelma tai sen osa ja siihen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat yhdenmukaisia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa ja myötävaikuttavat riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen ja että ne ovat yhdenmukaisia liitteessä IV säädettyjen perusteiden kanssa, komissio ilmoittaa tästä asianomaiselle jäsenvaltiolle / asianomaisille jäsenvaltioille viiden kuukauden kuluessa tarkistetun suorituskykysuunnitelman vastaanottamisesta.
3. Jos komissio toteaa, että tarkistettu suorituskykysuunnitelma tai sen osa ja jotkin tai kaikki siihen sisältyvät suorituskykytavoitteet eivät edelleenkään ole yhdenmukaisia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa eivätkä myötävaikuta riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen ja/tai että ne eivät edelleenkään ole yhdenmukaisia yhden tai useamman liitteessä IV säädetyn perusteen kanssa, komissio päättää viiden kuukauden kuluessa tarkistetun suorituskykysuunnitelman tai sen osan vastaanottamisesta ja asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, että asianomaisen jäsenvaltion / asianomaisten jäsenvaltioiden on toteutettava korjaavia toimenpiteitä.
4. Tällaisessa päätöksessä on yksilöitävä tarkasti suhteessa liitteessä IV säädettyihin perusteisiin, mitä suunnitelman osaa ja mitä tavoitetta / tavoitteita on tarkistettava, ja siinä on perusteltava komission arvio. Siinä voidaan esittää näiltä tavoitteilta odotettava suorituskyvyn taso, jotta asianomainen jäsenvaltio voi / asianomaiset jäsenvaltiot voivat toteuttaa asianmukaiset korjaavat toimenpiteet, ja/tai se voi sisältää ehdotuksia tällaisista korjaavista toimenpiteistä.
5. Asianomaisen jäsenvaltion / asianomaisten jäsenvaltioiden hyväksymät korjaavat toimenpiteet on annettava tiedoksi komissiolle kahden kuukauden kuluessa komission päätöksestä ja ilmoitettava samalla tiedot, jotka osoittavat niiden olevan yhdenmukaisia komission päätöksen kanssa.
16 artikla
Viiteajanjakson alkamisen jälkeen hyväksytyt suorituskykysuunnitelmat tai korjaavat toimenpiteet
Edellä 14 ja 15 artiklassa säädettyjen menettelyjen noudattamisen vuoksi viiteajanjakson alkamisen jälkeen hyväksyttyjä suorituskykysuunnitelmia tai korjaavia toimenpiteitä on sovellettava takautuvasti viiteajanjakson ensimmäisestä päivästä alkaen.
17 artikla
Tavoitteiden tarkistaminen
1. Komissio voi päättää tarkistaa unionin laajuisia tavoitteita asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja/tai sallia jonkin jäsenvaltion pyynnöstä, että yhtä tai useampaa paikallista tavoitetta tarkistetaan,
a)
jos sillä on 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun raportin pohjalta konkreettisia todisteita siitä, että alkuperäisten tavoitteiden vahvistamisessa käytetyt alkuperäiset tiedot, oletukset ja perusteet eivät pidä enää paikkaansa; tai
b)
19 artiklassa tarkoitetun varoitusjärjestelmän soveltamisen vuoksi; tai
c)
kun komissio on tehnyt 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti päätöksen liitteessä I olevan 1 jakson 4.1 kohdan b alakohdassa säädetystä keskeisestä suorituskykyindikaattorista.
2. Unionin laajuisten tavoitteiden tarkistaminen voi johtaa voimassa olevien suorituskykysuunnitelmien muuttamiseen. Tällaisessa tapauksessa komissio voi päättää tehdä asianmukaisen mukautuksen tämän asetuksen II ja III luvussa vahvistettuun aikatauluun.
IV LUKU
SUORITUSKYVYN SAAVUTTAMISEN SEURANTA
18 artikla
Jatkuva seuranta ja raportointi
1. Kansalliset valvontaviranomaiset ja komissio seuraavat suorituskykysuunnitelmien täytäntöönpanoa. Tätä tarkoitusta varten on käytettävä suorituskykysuunnitelman vuotuisia arvoja. Jos tavoitteita ei saavuteta viiteajanjaksolla, asianomaisen jäsenvaltion / asianomaisten jäsenvaltioiden on määriteltävä korjaavat toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi ja sovellettava niitä ja annettava ne tiedoksi komissiolle. Jos komissio toteaa, että tällaiset korjaavat toimenpiteet eivät riitä korjaamaan tilannetta, se ilmoittaa asiasta asianomaiselle jäsenvaltiolle / asianomaisille jäsenvaltioille viiden kuukauden kuluessa toimenpiteiden vastaanottamisesta ja asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja antaa ehdotuksia korjaavista toimenpiteistä.
2. Jos komissio havaitsee paikallisella tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla merkittävän ja pysyvän suorituskyvyn heikkenemisen, joka vaikuttaa muihin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan osapuoliin ja/tai koko Euroopan ilmatilaan, se voi pyytää asianomaista jäsenvaltiota / asianomaisia jäsenvaltioita määrittämään sen/niiden suorituskykysuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat korjaavat toimenpiteet, soveltamaan niitä ja antamaan ne tiedoksi komissiolle. Jos komissio toteaa, että tällaiset toimenpiteet eivät riitä korjaamaan tilannetta, se ilmoittaa asiasta asianomaiselle jäsenvaltiolle / asianomaisille jäsenvaltioille viiden kuukauden kuluessa toimenpiteiden vastaanottamisesta ja asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja antaa ehdotuksia korjaavista toimenpiteistä.
3. Komissio seuraa verkon hallinnoijan verkon suorituskykysuunnitelman täytäntöönpanoa. Tätä tarkoitusta varten on käytettävä suorituskykysuunnitelman vuotuisia arvoja. Jos tavoitteita ei saavuteta viiteajanjaksolla, komissio pyytää verkon hallinnoijaa määrittelemään verkon suorituskykysuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat korjaavat toimenpiteet ja soveltamaan niitä ja antamaan ne tiedoksi komissiolle. Komissio ilmoittaa tällaisista korjaavista toimenpiteistä 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määritellyille kansallisille valvontaviranomaisille tai -elimille.
4. Edellä 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määriteltyjen kansallisten valvontaviranomaisten tai -elinten on raportoitava suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden seurannasta komissiolle viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä kesäkuuta ja aina kun suorituskykytavoitteet ovat vaarassa jäädä saavuttamatta. Raporttien on perustuttava suosituksiin, jotka komissio laatii ennen viiteajanjakson alkua. Komissio raportoi yhtenäisen ilmatilan komitealle suorituskykytavoitteiden saavuttamisesta vähintään kerran vuodessa.
19 artikla
Varoitusjärjestelmät
1. Jos 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut varoituskynnykset saavutetaan kalenterivuoden aikana unionin tasolla sellaisten olosuhteiden vuoksi, joita oli mahdotonta ennakoida suorituskykysuunnitelmien hyväksymisajankohtana ja jotka ovat samalla ylitsepääsemättömiä ja jäsenvaltioista, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista ja verkon hallinnoijasta riippumattomia, komissio tarkastelee tilannetta uudelleen kuullen jäsenvaltioita yhtenäisen ilmatilan komitean kautta ja antaa neljän kuukauden kuluessa ehdotuksia asianmukaisiksi toimenpiteiksi. Tähän voi sisältyä unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden tarkistaminen ja tämän johdosta paikallisten suorituskykytavoitteiden tarkistaminen.
2. Jos 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut varoituskynnykset saavutetaan kalenterivuoden aikana paikallisella tasolla sellaisten olosuhteiden vuoksi, joita oli mahdotonta ennakoida suorituskykysuunnitelmien hyväksymisajankohtana ja jotka ovat samalla ylitsepääsemättömiä ja jäsenvaltioista, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista ja verkon hallinnoijasta riippumattomia, asianomaisten kansallisten valvontaviranomaisten on tarkasteltava tilannetta uudelleen yhteistoiminnassa komission kanssa ja annettava neljän kuukauden kuluessa ehdotuksia asianmukaisiksi toimenpiteiksi. Tähän voi sisältyä paikallisten suorituskykytavoitteiden tarkistaminen.
3. Jäsenvaltiot voivat päättää hyväksyä 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista varoituskynnyksistä poikkeavia varoituskynnyksiä ottaakseen huomioon paikalliset olosuhteet ja erityispiirteet. Tällaisessa tapauksessa nämä kynnykset on vahvistettava suorituskykysuunnitelmassa ja niiden on oltava yhdenmukaisia 10 artiklan 4 kohdan nojalla hyväksyttyjen kynnysten kanssa. Poikkeamat on perusteltava yksityiskohtaisesti. Kun nämä kynnykset aktivoituvat, sovelletaan 1 kohdassa säädettyä prosessia.
4. Jos varoitusjärjestelmän täytäntöönpano johtaa suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden tarkistamiseen, komissio helpottaa tätä tarkistusta mukauttamalla asianmukaisella tavalla noudatettavaa aikataulua II ja III luvussa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
20 artikla
Vaatimustenmukaisuuden valvonnan edistäminen
1. Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien ja verkon hallinnoijan on edistettävä tarkastuksia ja selvityksiä, myös paikalla tehtäviä tarkastuksia, joita suorittavat komissio ja asianomainen kansallinen valvontaviranomainen tai kansallisen valvontaviranomaisen puolesta toimiva valtuutettu yksikkö tai tarvittaessa EASA. Rajoittamatta kansallisille valvontaviranomaisille ja EASAlle myönnettyjen valvontavaltuuksien soveltamista valtuutetuille henkilöille on annettava toimivalta
a)
tutkia kaikkiin suorituskyvyn keskeisiin osa-alueisiin liittyviä asiakirjoja ja muuta suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden laatimisen kannalta merkittävää aineistoa;
b)
ottaa jäljennöksiä ja otteita tällaisista asiakirjoista;
c)
pyytää suullista selvitystä paikalla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tarkastukset ja selvitykset on tehtävä siinä jäsenvaltiossa voimassa olevia menettelyjä noudattaen, jossa ne suoritetaan.
3. Kansallisten valvontaviranomaisten on seurattava tämän asetuksen täytäntöönpanoa turvallisuutta koskevalla suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komission asetuksessa (EU) N:o 1034/2011 (15) vahvistettujen turvallisuusvalvontamenettelyjen mukaisesti.
4. EASAn on standardointitarkastusten yhteydessä seurattava sitä, miten jäsenvaltiot panevat tämän asetuksen täytäntöön turvallisuutta koskevalla suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, noudattaen asetuksen (EY) N:o 216/2008 (16) 24 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja työmenetelmiä.
V LUKU
LENNONVARMISTUKSEN SUORITUSKYKYÄ KOSKEVIEN TIETOJEN KERÄÄMINEN, VALIDOINTI, TARKASTELU, ARVIOINTI JA JAKAMINEN YHTENÄISTÄ EUROOPPALAISTA ILMATILAA VARTEN
21 artikla
Tietojen kerääminen ja validointi suorituskyvyn tarkastelua varten
1. Komission muiden unionin välineiden kautta jo keräämien tietojen, joita voidaan käyttää myös suorituskyvyn tarkastelussa, lisäksi kansallisten viranomaisten, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoaseman pitäjien, lentoaseman koordinaattoreiden ja lentoliikenteen harjoittajien on varmistettava, että komissiolle toimitetaan liitteessä V tarkoitetut tiedot mainitussa liitteessä säädettyjä vaatimuksia noudattaen.
2. Kansalliset viranomaiset voivat kokonaan tai osittain siirtää tai järjestää uudelleen tehtävän, joka liittyy tietojen toimittamiseen kansallisten valvontaviranomaistensa, lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, lentoaseman pitäjien ja lentoaseman koordinaattoreiden välillä, ottaakseen huomioon paikalliset erityispiirteet ja käytössä olevat raportointikanavat.
3. Tietojen toimittajien on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen tietojen laadun, validoinnin ja oikea-aikaisen toimittamisen, muun muassa esittämällä todisteet laaduntarkastuksistaan ja validointiprosesseistaan, vastaamalla komission esittämiin tietojen laatuun liittyviin erityispyyntöihin ja toimittamalla tarvittaessa tietojen laadun parantamiseksi toteutetut toimintasuunnitelmat. Tiedot on toimitettava vastikkeetta soveltuvin osin sähköisesti komission määrittelemässä muodossa.
4. Komissio arvioi 1 kohdan mukaisesti toimitettujen tietojen laadun ja validoi ne. Jos tietojen perusteella ei voida tehdä suorituskyvyn tarkastusta moitteettomasti, komissio voi toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä arvioidakseen ja parantaakseen tietojen laatua yhteistyössä jäsenvaltioiden ja erityisesti niiden kansallisten valvontaviranomaisten kanssa.
5. Tämän asetuksen soveltamiseksi 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja, jotka on jo toimitettu Eurocontrolille, on pidettävä komissiolle toimitettuina. Jos tietoja ei ole vielä toimitettu Eurocontrolille, komissio ja Eurocontrol toteuttavat tarvittavat järjestelyt varmistaakseen, että tällaiset tiedot asetetaan komission saataville 3 kohdassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti.
6. Kun uusia merkittäviä tietovaatimuksia todetaan tai kun on odotettavissa, että tietojen laatu on riittämätön, komissio voi tehdä esitutkimuksia, joihin jäsenvaltiot tai sidosryhmät osallistuvat vapaaehtoisuuden pohjalta ennen kuin uudet tietovaatimukset otetaan käyttöön tätä asetusta muuttamalla. Tällaiset esitutkimukset tehdään asiaankuuluvan tiedonkeruun toteutettavuuden arvioimiseksi ottaen huomioon tietojen saatavuuden tarjoamat edut suhteessa sen keruun kustannuksiin ja vastaajille aiheutuvaan rasitteeseen.
22 artikla
Tietojen jakaminen
1. Komissio jakaa tietoja asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa vahvistettuja tavoitteita varten Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (17) ja erityisesti sen 4 artiklan sekä asetuksen (EY) N:o 550/2004 18 artiklan mukaisesti.
2. Edellä 3 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot on asetettava julkisesti saataville erityisesti sähköisesti. Tätä varten komissio tekee päätöksen suorituskykyyn liittyvissä tarkoituksissa 21 artiklan mukaisesti kerättyjen tietojen käsittelyä, suojelua, luottamuksellisuutta ja jakamista koskevasta toimintapolitiikasta sekä tällaisiin tietoihin liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista.
3. Edellä 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen komission kertomusten on oltava julkisesti saatavilla ja niiden viitetiedot on julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio voi päättää antaa asianomaisille osapuolille muita yleisiä tietoja säännöllisesti erityisesti sähköisesti.
4. Edellä 10 artiklassa tarkoitetut unionin laajuiset tavoitteet ja III luvussa tarkoitettujen hyväksyttyjen suorituskykysuunnitelmien viitetiedot on asetettava julkisesti saataville ja ne on julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
5. Yksittäinen pääsy erityistietoihin, kuten validoituihin tietoihin ja tilastoihin, on myönnettävä sellaiselle tietojen toimittajalle, johon kyseiset tiedot ja toimet liittyvät suoraan.
VI LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
23 artikla
Poikkeukset
Kun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 3 artiklan mukaisesti on vahvistettu, että jotkin tai kaikki jäsenvaltion lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelut ja/tai CNS-, MET- ja AIS-palvelut ovat markkinaehtojen mukaisia, ja kyseinen jäsenvaltio on päättänyt mainitun asetuksen nojalla olla laskematta näiden palvelujen määritettyjä kustannuksia, olla laskematta ja vahvistamatta lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelumaksuja ja olla soveltamatta taloudellisia kannustimia näihin palveluihin, näihin palveluihin ei sovelleta kustannustehokkuustavoitteita.
24 artikla
Muutoksenhaku
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän asetuksen nojalla tehtävät päätökset perustellaan asianmukaisesti ja että niihin sovelletaan asianmukaista oikaisu- ja/tai muutoksenhakumenettelyä.
25 artikla
Järjestelmän uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää kunkin viiteajanjakson lopussa ja analysoi erityisesti järjestelmän vaikutusta, tehokkuutta ja soveltamisalaa ottaen asianmukaisesti huomioon ICAOn tällä alalla tekemän työn.
26 artikla
Muutokset asetukseen (EU) N:o 677/2011
Muutetaan asetus (EU) N:o 677/2011 seuraavasti:
1)
Poistetaan johdanto-osan 28 kappale.
2)
Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1. Toimintansa ohjaamiseksi pitkällä aikavälillä verkon hallinnoijan on laadittava verkon strategiasuunnitelma, pidettävä se ajan tasalla ja toteuttava se. Suunnitelma on sovitettava yhteen täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 (18) 8 artiklassa säädettyjen viiteajanjaksojen kanssa.
3)
Korvataan 5 artiklan 4 kohta seuraavasti:
”4. Verkon strategiasuunnitelma on päivitettävä säännöllisesti viimeistään 12 kuukautta ennen kunkin viiteajanjakson alkua.”
4)
Korvataan 20 artiklan 3 kohta seuraavasti:
”3. Verkon hallinnoijan on raportoitava vuosittain komissiolle ja virastolle tehtäviensä täyttämiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä. Raportissa on käsiteltävä yksittäisiä verkkotoimintoja sekä koko verkon tilannetta, ja sen on liityttävä tiiviisti verkon strategiasuunnitelman, verkon operaatiosuunnitelman ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 6 artiklan d alakohdassa tarkoitetun verkon suorituskykysuunnitelman sisältöön. Komissio antaa raportin tiedoksi yhtenäisen ilmatilan komitealle.”
5)
Korvataan liite IV seuraavasti:
”LIITE IV
VERKON STRATEGIASUUNNITELMAN MALLI
Verkon strategiasuunnitelman on perustuttava seuraavaan rakenteeseen:
1. JOHDANTO
1.1
Verkon strategiasuunnitelman soveltamisala (maantieteellinen ja ajallinen)
1.2
Suunnitelman valmistelu ja validointiprosessi
2. YLEINEN TOIMINTAYMPÄRISTÖ JA VAATIMUKSET
2.1
Kuvaus verkon nykyisestä ja suunnitellusta tilanteesta, mukaan lukien Euroopan reittiverkon suunnittelu, ilmaliikennevirtojen säätely, lentoasemat ja niukat resurssit
2.2
Suunnitelman kattamaan ajanjaksoon liittyvät haasteet ja mahdollisuudet (mukaan lukien liikenteen kysyntäennuste ja maailmanlaajuinen kehitys)
2.3
Eri sidosryhmien ilmaisemat ja unionin laajuisissa suorituskykytavoitteissa määritellyt suorituskykytavoitteet ja liiketoiminnan vaatimukset
3. STRATEGINEN NÄKEMYS
3.1
Kuvaus strategisesta kehityksestä, jonka avulla verkko voi menestyksellisesti saavuttaa suorituskykytavoitteet ja liiketoiminnan vaatimukset
3.2
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän noudattaminen
3.3
Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman noudattaminen
4. STRATEGISET TAVOITTEET
4.1
Verkon strategisten tavoitteiden kuvaus:
a)
osallistuviin operatiivisiin sidosryhmiin liittyvät yhteistyönäkökohdat roolien ja velvollisuuksien osalta,
b)
kuinka strategiset tavoitteet vastaavat vaatimuksia,
c)
kuinka edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa mitataan,
d)
kuinka strategiset tavoitteet vaikuttavat toimialaan ja muihin aloihin, joita asia koskee.
5. STRATEGINEN SUUNNITTELU
5.1
Kuvaus lyhyen/keskipitkän aikavälin suunnittelusta:
a)
kunkin strategisen tavoitteen prioriteetit,
b)
kunkin strategisen tavoitteen toteuttaminen tarvittavan teknologian käyttöönoton, arkkitehtuuriin kohdistuvien vaikutusten, inhimillisten tekijöiden, aiheutuvien kustannusten ja hyötyjen sekä tarvittavan hallinnoinnin, resurssien ja sääntelyn osalta,
c)
tarvittava operatiivisten sidosryhmien osallistuminen kuhunkin suunnitelman osatekijään, mukaan lukien niiden roolit ja velvollisuudet,
d)
verkon hallinnoijan sovittu osallistuminen suunnitelman kunkin osatekijän toteutuksen tukemiseen kussakin yksittäisessä toiminnossa.
5.2
Kuvaus pitkän aikavälin suunnittelusta:
a)
aikomus saavuttaa kukin strateginen tavoite tarvittavan teknologian ja vastaavien t&k-näkökohtien, arkkitehtuuriin kohdistuvien vaikutusten, inhimillisten tekijöiden, liiketoimintamallin ja tarvittavan hallinnoinnin ja sääntelyn osalta sekä näihin investointeihin liittyvät taloudelliset ja turvallisuusperusteet,
b)
tarvittava operatiivisten sidosryhmien osallistuminen kuhunkin suunnitelman osatekijään, mukaan lukien niiden roolit ja velvollisuudet.
6. RISKINARVIOINTI
6.1
Kuvaus suunnitelman toteuttamiseen liittyvistä riskeistä
6.2
Kuvaus seurantaprosessista (mukaan lukien mahdollinen poikkeaminen alkuperäisistä tavoitteista)
7. SUOSITUKSET
7.1
Niiden toimien yksilöinti, joita unionin ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava suunnitelman toteuttamisen tueksi”
27 artikla
Voimaantulo
1. Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
2. Tätä asetusta sovelletaan 8 artiklassa määritellyn toisen viiteajanjakson alusta alkaen. Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän soveltamiseksi ja jotta voidaan mahdollistaa unionin laajuisten tavoitteiden hyväksyminen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti ennen toisen viiteajanjakson alkua ja suorituskykysuunnitelmien laadinta ja hyväksyminen tämän asetuksen säännösten mukaisesti, 1 artiklan 3 kohtaa, 1 artiklan 4 kohtaa, 3 artiklan 3 kohdan i alakohtaa. 3 artiklan 3 kohdan n alakohtaa, 5 artiklaa, 6 artiklaa, 9 artiklan 3 kohtaa, 9 artiklan 4 kohtaa, 26 artiklaa, II lukua, III lukua sekä liitteitä I, II, III, IV ja V sovelletaan tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen.
28 artikla
Kumoaminen
Kumotaan komission asetus (EU) N:o 691/2010, komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 26 artikla ja komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1216/2011 1 päivästä tammikuuta 2015, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden velvollisuutta panna täytäntöön suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä 8 artiklassa määritellyn ensimmäisen viiteajanjakson aikana.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2013.