PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 946/2014
ze dne 4. září 2014,
kterým se na základě přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1008/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V červenci 2005 Rada nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí 7,6 % a 46,7 %.
(2)
Na základě prozatímního přezkumu zaměřeného na definici výrobku Rada v červenci 2008 v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) objasnila definici výrobku v původním šetření.
(3)
Na základě šetření zaměřeného proti obcházení předpisů Rada v červnu 2009 nařízením (ES) č. 499/2009 (4) rozšířila konečné antidumpingové clo uplatňované na „všechny ostatní společnosti“, které bylo nařízením (ES) č. 1174/2005 uloženo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoli.
(4)
V říjnu 2011 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011 (5) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Rozšířené clo uvedené výše v 3. bodě odůvodnění bylo rovněž potvrzeno prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011.
(5)
V současné době je platným opatřením antidumpingové clo uložené prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1008/2011 na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“) ve znění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 372/2013 (6) na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „šetření v rámci prozatímního přezkumu“). Výše celní sazby na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) je v současné době 70,8 %. Opatření se vztahuje rovněž na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoli podle nařízení Rady (ES) č. 499/2009 na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení.
1.2. Žádost o přezkum
(6)
Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o přezkum pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Žádost podala dne 3. května 2013 společnost Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd (dále jen „žadatel“), vyvážející výrobce ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v ČLR.
(7)
Žadatel tvrdil, že působí v podmínkách tržního hospodářství vymezených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(8)
Dále tvrdil, že během období šetření, na kterém se zakládala antidumpingová opatření, tj. od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „období původního šetření“) nevyvážel ruční paletové vozíky a jejich základní díly do Unie. Tvrdil, že dotčený výrobek nevyvážel ani během období šetření následného šetření v rámci prozatímního přezkumu, tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011.
(9)
Žadatel dále tvrdil, že není ve spojení s žádným z vyvážejících výrobců ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, které podléhají výše uvedeným antidumpingovým opatřením.
(10)
Žadatel dále tvrdil, že začal ruční paletové vozíky a jejich základní díly do Unie vyvážet po uplynutí období původního šetření a období šetření následného šetření v rámci prozatímního přezkumu.
1.3. Zahájení přezkumu pro nového vývozce
(11)
Komise přezkoumala prima facie důkazy, které žadatel předložil, a usoudila, že dostatečně odůvodňují zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem a poté, co dotčené výrobní odvětví Unie dostalo možnost vyjádřit se, zahájila Komise prostřednictvím nařízení Komise (EU) č. 32/2014 (7) přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení.
(12)
V souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 32/2014 bylo antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1008/2011 ve znění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 372/2013 zrušeno, pokud jde o dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů vyráběných a prodávaných na vývoz do Unie žadatelem. Zároveň byly podle článku 3 nařízení (EU) č. 32/2014 celní orgány vyzvány, aby učinily příslušné kroky k zavedení celní evidence tohoto dovozu.
(13)
Nařízení (EU) č. 32/2014 stanovilo, že pokud by nařízení prokázalo, že žadatel splňuje kritéria pro stanovení individuálního cla, může být nezbytné změnit celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje podle čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011 ve znění prováděcího nařízení (EU) č. 372/2013.
1.4. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem jsou ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8427900019) a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8431200011 a 8431200019), pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“).
1.5. Dotčené strany
(15)
Komise oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a zástupce země vývozu o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(16)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro udělení statusu nového vývozce a pro stanovení podmínek tržního hospodářství a dumpingu. Komise žadateli a společnostem, které jsou s ním ve spojení, zaslala formulář žádosti o přiznání tržního zacházení (dále jen „tržní zacházení“) a dotazník a obdržela odpověď ve stanovených termínech. Inspekce na místě byly provedeny v prostorách žadatele a společnosti, která je s ním ve spojení v Dánsku - Logitrans A/S.
1.6. Období přezkumného šetření
(17)
Přezkumné šetření pro stanovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2012 do 31. prosince 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. ŠETŘENÍ
2.1. Status nového vývozce
(18)
Šetření potvrdilo, že žadatel nevyvážel dotčený výrobek během období šetření původního šetření, tj. od 1. dubna 2003 do 31. března 2004, a v období šetření v rámci následného prozatímního přezkumu, tj. od 1. ledna do 31. prosince 2011, a že jej začal vyvážet do Unie po uplynutí těchto období.
(19)
Žadatel byl dále schopen prokázat, že neměl žádné přímé ani nepřímé vazby s žádným z čínských vyvážejících výrobců, na které se vztahují antidumpingová opatření platná pro dotčený výrobek.
(20)
Je tudíž potvrzeno, že by se uvedený žadatel měl považovat za „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení a mělo by pro něj být určeno individuální dumpingové rozpětí.
2.2. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 uvedeného nařízení pro vyvážející výrobce v ČLR, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení, a mohlo by jjim být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(22)
Žadatel je soukromá společnost, kterou zcela vlastní společnost, jejichž přímí akcionáři jsou společnosti v Evropské unii. Denní obchodní rozhodnutí přijímá výkonný ředitel, který je občanem Evropské unie a také členem představenstva. Hlavní obchodní rozhodnutí přijímá valná hromada. Při rozhodování se neprokázala přítomnost žádného se státem spojeného úředníka, ani žádný jiný zásah státu ze strany ČLR.
(23)
Hlavní surovinou pro výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů byly dále v případě žadatele polotovary kovových dílů z uhlíkové oceli válcované za tepla zakoupené od různých dodavatelů v ČLR, tedy již zpracované na díly z uhlíkové oceli válcované za tepla.
(24)
Na základě veřejně dostupných informací (8) bylo zjištěno, že ceny zpracovaných kovových dílů placené žadatelem byly dostatečně vysoké, aby odrážely ceny oceli na mezinárodním trhu a přidanou hodnotu za zpracování oceli válcované za tepla na polotovary kovových dílů. V důsledku toho se nepotvrdilo, že by se zkreslení cen nezpracované oceli v ČLR, které bylo zjištěno během šetření v rámci předběžného přezkumu (9), přeneslo do cen zpracovaných kovových dílů, které v tomto případě platí žadatel.
(25)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že žadatel prokázal splnění kritéria 1 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(26)
Žadatel dále vede jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely. Dospělo se proto k závěru, že žadatel prokázal splnění kritéria 2 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(27)
Žadatel dále neměl žádné půjčky od čínských finančních institucí ani půjčky, které by nebyly poskytnuty za tržních podmínek, pokud jde o záruky, úrokové sazby a další podmínky. Nebyly zaznamenány žádné známky jakéhokoli jiného zkreslení nebo výhod týkajících se umístění nebo prostor nebo jiných zásahů státu do činnosti žadatele. Žadatel taktéž není považován za technologicky vyspělou společnost, aby v důsledku toho mohl požívat jakoukoli formu státních výhod. Dospělo se proto k závěru, že žadatel prokázal splnění kritéria 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
Dále se ukázalo, že žadatel podléhá příslušným čínským právním předpisům o úpadku a o vlastnictví, jejichž uplatňování má pro fungování společností zaručit právní jistotu a stabilitu. Nic nenaznačovalo, že by tyto právní předpisy nebyly u žadatele uplatňovány a prováděny. Dospělo se proto k závěru, že žadatel prokázal splnění kritéria 4 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(29)
Šetření nakonec neodhalilo žádná omezení týkající se používání a přepočtů zahraniční měny. Devizové transakce žadatele byly prováděny podle tržních kurzů a společnost mohla se svými finančními prostředky volně nakládat. Dospělo se proto k závěru, že žadatel prokázal splnění kritéria 5 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(30)
Na základě výše uvedených zjištění se dospělo k závěru, že žadateli lze přiznat status tržního hospodářství tak, aby běžná hodnota mohla být určena v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení.
(31)
Komise sdělila výsledky analýzy o zacházení jako v tržním hospodářství žadateli, orgánům ČLR a výrobnímu odvětví Unie a poskytla jim možnost předložit připomínky.
(32)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že mezinárodní cena oceli založená na veřejně dostupných informacích (viz 24. bod odůvodnění výše) nepředstavuje vhodný základ pro srovnání, protože ceny placené menšími hospodářskými subjekty na trhu s ocelí jsou nejméně o 20 % vyšší než mezinárodní referenční ceny. Výrobní odvětví Unie dále tvrdilo, že cena zaplacená za zpracované kovové díly používané při výrobě ručních paletových vozíků v Unii je mnohem vyšší než ceny placené žadatelem, což samo o sobě naznačuje, že cena zaplacená za tyto díly žadatelem, je zkreslená.
(33)
Mezinárodní referenční ceny byly také použity jako základ pro srovnání při šetření v rámci prozatímního přezkumu, přičemž u těchto cen nebyly provedeny žádné úpravy. (10) Vzhledem k tomu, že by totiž jakákoli prémie zaplacená nad rámec mezinárodních referenčních cen závisela na individuálních faktorech specifických pro každý hospodářský subjekt na trhu, neexistuje žádný objektivní základ k provedení všeobecné úpravy pro údajnou přirážku. Tvrzení, že by mezinárodní referenční ceny měly být upraveny, bylo proto zamítnuto.
(34)
Pokud jde o cenu zaplacenou za zpracované kovové díly používané při výrobě ručních paletových vozíků v Unii, důkazy předložené výrobním odvětvím v Unii neprokázaly, že je cena zaplacená za tyto díly žadatelem zkreslená. Bylo tomu tak proto, že, jak již bylo popsáno v 33. bodě odůvodnění výše, jakákoli prémie zaplacená nad rámec mezinárodní referenční ceny by závisela na individuálních faktorech specifických pro každý hospodářský subjekt na trhu, a tudíž neexistuje žádný objektivní základ k provedení všeobecné úpravy pro údajnou přirážku. Kromě toho z předložených důkazů vyplynulo významné množství dalších faktorů kromě ceny ocele, které ovlivňují ceny takových kovových dílů, což neumožnilo dospět k závěru, pokud jde o přiměřenou úroveň takových částí, kterou by bylo možné použít jako referenční hodnotu. Proto bylo tvrzení, že ceny placené za zpracované kovové díly v Unii naznačují, že cena zaplacená za tyto díly žadatelem je zkreslená, zamítnuto.
(35)
Výrobní odvětví Unie rovněž tvrdilo, že ceny oceli v ČLR jsou subvencované a všeobecně zkreslené a že tato skutečnost je již sama o sobě dostačující k tomu, aby se ceny dále zpracovávaných kovových dílů v ČLR považovaly za zkreslené.
(36)
Podle judikatury Tribunálu platí, že se Komise sice může opírat o makroekonomické aspekty, jako např. zkreslení cen surovin na úrovni výrobního průmyslu/odvětví, ale rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství musí být učiněno samostatně pro každou společnost, tj. musí být posouzeno, zda ceny, které jednotlivé společnosti platí za své vstupy, odrážejí tržní hodnoty. (11) Kromě toho bylo rovněž objasněno, že Komise může srovnávat průměrné ceny na čínském domácím trhu surovin s průměrnými mezinárodními cenami s cílem určit, zda by měl být na tomto základě přiznán status tržního hospodářství. (12)
(37)
Jak je objasněno ve 24. bodě odůvodnění, zjistilo se, že zjištěná zkreslení cen na trhu s nezpracovanou ocelí v ČLR se nepřenášejí do cen zpracovaných kovových dílů, které platí žadatel. Tento přístup je v souladu s judikaturou, neboť posuzuje individuální situaci žadatele, a tvrzení výrobního odvětví Unie bylo proto v tomto ohledu zamítnuto.
(38)
Výrobní odvětví Unie nakonec tvrdilo, že přidělení individuálního antidumpingového rozpětí žadateli by představovalo vysoké riziko obcházení, neboť žadatel již zakoupil ruční paletové vozíky od jiného dodavatele v ČLR a zpětně je vyvezl do Unie.
(39)
Tvrzení o zvýšeném riziku obcházení nebylo podloženo žádnými důkazy. Především se zjistilo, že žadatel není propojený s dotčeným dodavatelem ani s žádným jiným dodavatelem v ČLR. Šetření tedy v tomto konkrétním případě nepotvrdilo zvýšené riziko obcházení. Riziko obcházení samo o sobě navíc v důsledku nepředstavuje kritérium uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a není proto relevantní pro určení toho, zda společnost splňuje podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(40)
Po zveřejnění těchto skutečností výrobní odvětví Unie znovu zopakovalo svá tvrzení, že ceny oceli stanovené na základě veřejně dostupných informací nejsou vhodným základem pro srovnání, protože ceny placené menšími hospodářskými subjekty na trhu s ocelí byly vyšší než mezinárodní referenční ceny a rovněž vyšší než ceny účtované těmto společnostem, které byly předmětem šetření v rámci prozatímního přezkumu uvedeného výše ve 24. bodě odůvodnění. Výrobní odvětví Unie rovněž tvrdilo, že srovnání cen provedené Komisí uvedené ve 24. bodě odůvodnění řádně nezohlednilo náklady na zpracování kovových dílů.
(41)
Tvrzení výrobního odvětví Unie však nebyla podložena žádnými dalšími důkazy. Proto se dospělo k závěru, že tyto připomínky byly pouze zopakováním dřívějších argumentů, které již byly řešeny a zamítnuty výše v 32. až 37. bodě odůvodnění.
2.3. Dumping
Běžná hodnota
(42)
Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem žadatelova domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během přezkumu v rámci období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu nebyl reprezentativní, neboť nedosahoval výše 5 %.
(43)
Vzhledem k tomu, že nebyl k dispozici žádný reprezentativní objem domácího prodeje, vypočítala Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(44)
Běžná hodnota byla vypočítána tak, že se k průměrným výrobním nákladům během přezkumu v rámci období šetření, které byly v případě potřeby upraveny, připočítaly vážené průměrné prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměr zisku dosaženého žadatelem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během přezkumu v rámci období šetření.
Vývozní cena
(45)
Žadatel vyvážel nejen ruční paletové vozíky, ale také jejich základní díly (hydrauliku), které jsou rovněž dotčeným výrobkem. Vývoz hydrauliky dosahoval během přezkumu v rámci období šetření relativně nízké hodnoty a objemu. Společnost ve spojení navíc hydrauliku znovu neprodávala nezávislým odběratelům v Unii. Místo toho hydrauliku využívala společnost ve spojení v Unii výlučně pro výrobu ručních paletových vozíků a hotový výrobek (ruční paletové vozíky) následně prodávala na trhu Unie. V důsledku toho v případě hydrauliky neexistovala cena pro další prodej. Navíc vzhledem k tomu, že se tento přezkum týká pouze jedné společnosti, nebyly k dispozici jiné údaje, na jejichž základě by bylo možné cenu dalšího prodeje hydrauliky spolehlivě stanovit. S ohledem na to u hydrauliky žádná vývozní cena stanovena nebyla. Po dohodě s žadatelem byla vývozní cena stanovená pro ruční paletové vozíky považována za reprezentativní i pro základní díly, a tímto způsobem použita.
(46)
Vývozní prodej probíhal prostřednictvím dovozce ve spojení v Unii, který dále prodával výrobek nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena tak byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou se dovážený výrobek poprvé znovu prodával nezávislým odběratelům v Unii, od níž se odečetly veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i přiměřené ziskové rozpětí. Byly použity skutečné prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení. Pokud jde o přiměřené ziskové rozpětí, bylo vzhledem k absenci jakýchkoli dalších informací použito odhadované ziskové rozpětí ve výši 5 %.
(47)
Po zveřejnění žadatel vznesl námitky vůči úrovni prodejních, správních a režijních nákladů týkajících se prodeje dotčeného výrobku stanovené během období šetření a tvrdil, že vyšší náklady vzniklé při prodeji jiných výrobků by se neměly připisovat k dotčenému výrobku. Toto tvrzení je v rozporu s ověřenými údaji. Žadatel také nebyl schopen poskytnout alternativní rozdělení nákladů, ani žádné důkazy, které by podporovaly jeho tvrzení, které proto bylo zamítnuto.
(48)
Po zveřejnění těchto skutečností žadatel uvedl, že navzdory vztahu mezi vývozcem a dovozcem ve spojení v Unii byly vývozní ceny v souladu se zásadou tržního odstupu a neměly by být považovány za nespolehlivé. Žadatel se proto domníval, že vývozní cena by měla být stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení jako cena zaplacená dovozcem ve spojení.
(49)
Důkazy předložené žadatelem neumožňují podpořit tvrzení, že uvedená cena byla stanovena v souladu se zásadou tržního odstupu. Transferová cena mezi společnostmi ve spojení tudíž nebyla na takové úrovni, aby dovozce ve spojení mohl v rámci Unie dosáhnout přiměřeného zisku. Komise proto dospěla k závěru, že vnitřní transferová cena neodráží přiměřenou tržní hodnotu dotčeného výrobku, a toto tvrzení bylo zamítnuto.
(50)
Žadatel po zveřejnění informací rovněž argumentoval alternativním tvrzením, že zaplacené antidumpingové clo bylo náležitě zohledněno v cenách dalšího prodeje a v následných prodejních cenách v Unii, a proto by se v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení při vytváření vývozní ceny neměla odečítat suma odpovídající zaplacenému antidumpingovému clu.
(51)
Důkazy, které žadatel poskytl, však nemohly prokázat, že bylo antidumpingové clo řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje a v následných kupních cenách v Unii. Z důkazů vyplývá jen velmi malý nárůst, k němuž navíc došlo až po období šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
Srovnání
(52)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na balení, přepravu, dovozní poplatky, včetně cel (4 %) a antidumpingových cel (46,7 % a 70,8 %, uloženo prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1008/2011 ve znění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 372/2013) přímo u vývozní ceny ve všech případech, kdy se prokázaly rozdíly, které ovlivňují srovnatelnost cen. Výše uvedené náklady na přepravu a balení jsou, v souladu s článkem 19 základního nařízení, považovány za důvěrné informace. Tyto informace však byly Komisí ověřeny a bylo shledáno, že se neodchylují od obvyklých úrovní.
(53)
Po zveřejnění informací žadatel požadoval úpravu na základě obchodní úrovně kvůli údajnému rozdílu mezi prodeji na domácím trhu a na vývozním trhu. Žadatel tvrdil, že prodeje na domácím trhu byly všechny určeny pro konečné uživatele, zatímco prodeje do Unie uskutečňoval s distributory nebo dovozci. Žadatel uvedl, že by se měla provést zvláštní úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. d) bodu ii) základního nařízení.
(54)
Žadatel nepředložil žádné nové nebo dodatečné informace na podporu svého tvrzení. Na základě informací shromážděných a ověřených během šetření nebylo možné zjistit, zda slevy distributorům a dovozcům souvisely s rozdílem v prodejních funkcích. Proto nemohlo být prokázáno, že údajný rozdíl v úrovni obchodování ovlivnil prodejní ceny a srovnatelnost cen. Tvrzení žadatele proto bylo zamítnuto.
Dumpingové rozpětí
(55)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou stanovenou výše uvedeným způsobem.
(56)
Srovnání prokázalo existenci dumpingu na úrovni 54,1 %, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na ceny s dodáním na hranice Unie před proclením.
3. ZMĚNA OPATŘENÍ, KTERÁ JSOU PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU
(57)
Zjištěné dumpingové rozpětí je nižší než celostátní sazba určená k odstranění újmy, která byla pro ČLR stanovena při původním šetření, jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění výše. Na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů vyráběných společností Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd. by proto mělo být uloženo clo na základě dumpingového rozpětí a prováděcí nařízení Rady (EU) č. 372/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
4. CELNÍ EVIDENCE
(58)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním se antidumpingové clo, jak je stanoveno, by mělo být vybíráno zpětně z dovozu dotčeného výrobku, který byl zaevidován podle článku 3 nařízení (EU) č. 32/2014.
5. OZNÁMENÍ A DOBA TRVÁNÍ OPATŘENÍ
(59)
Dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí uložit na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů od žadatele změněné konečné antidumpingové clo a zpětně vybrat toto clo z dovozu, který byl předmětem celní evidence. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
(60)
Tento přezkum nemá vliv na datum, kdy opatření uložená prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1008/2011 ve znění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 372/2013 pozbudou platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(61)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. V článku 1 prováděcí nařízení Rady (EU) č. 372/2013, kterým se nahrazuje čl. 1 odst. 2 prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1008/2011, se v tabulce týkající se Čínské lidové republiky doplňuje toto:
Společnost
Celní sazba
(%)
Doplňkový kód TARIC
Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd
54,1 %
A070
2. Uložené clo se rovněž vybere zpětně z dovozu dotčeného výrobku, který byl evidován podle článku 3 nařízení (EU) č. 32/2014.
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu dotčeného výrobku vyráběného společností Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. září 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 946/2014,
annettu 4 päivänä syyskuuta 2014,
Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa käyttöön otettavasta lopullisesta polkumyyntitullista annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1008/2011 muuttamisesta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 4 kohdan mukaisen uutta viejää koskevan tarkastelun seurauksena
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 4 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti heinäkuussa 2005 asetuksella (EY) N:o 1174/2005 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuonnissa. Toimenpiteet koostuivat polkumyynnin vastaisesta 7,6-46,7 prosentin suuruisesta arvotullista.
(2)
Tuotteen määritelmää koskevan välivaiheen tarkastelun perusteella neuvosto selkeytti heinäkuussa 2008 alkuperäisen tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmää asetuksella (EY) N:o 684/2008 (3).
(3)
Kesäkuussa 2009 neuvosto laajensi polkumyyntitoimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen perusteella asetuksella (EY) N:o 499/2009 (4)”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin, joka otettiin käyttöön asetuksella (EY) N:o 1174/2005, koskemaan Thaimaasta lähetettyjä käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja sekä niiden keskeisiä osia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Thaimaa.
(4)
Lokakuussa 2011 neuvosto otti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1008/2011 (5) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuonnissa. Edellä 3 kappaleessa tarkoitettu laajennettu tulli pidettiin voimassa myös täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1008/2011.
(5)
Tällä hetkellä voimassa oleva toimenpide on asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’, seurauksena täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1008/2011, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013 (6), perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun, jäljempänä ’välivaiheen tarkastelua koskeva tutkimus’, seurauksena käyttöön otettu polkumyyntitulli. Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’ tai ’Kiina’, peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa unioniin on tällä hetkellä käytössä 70,8 prosentin suuruinen tulli. Toimenpiteitä sovelletaan myös Thaimaasta lähetettyjen käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Thaimaa, neuvoston asetuksen (EY) N:o 499/2009 mukaisesti perusasetuksen 13 artiklan mukaisen polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen.
1.2 Tarkastelupyyntö
(6)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen pyynnön uutta viejää koskevan tarkastelun vireillepanosta. Pyynnön esitti 3 päivänä toukokuuta 2013 Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd., jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka on käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien vientiä harjoittava tuottaja Kiinassa.
(7)
Pyynnön esittäjä väitti toimivansa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa määritellyissä markkinatalousolosuhteissa.
(8)
Lisäksi se väitti, ettei se ollut vienyt käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja ja niiden keskeisiä osia unioniin tutkimusajanjaksolla, johon polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perustuivat, eli 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välisenä aikana, jäljempänä ’alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakso’. Se väitti, ettei se ollut vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta myöskään myöhemmän välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana eli 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisenä aikana.
(9)
Pyynnön esittäjän mukaan se ei myöskään ollut etuyhteydessä yhteenkään niistä käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien vientiä harjoittavista tuottajista, joita edellä mainitut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet koskevat.
(10)
Pyynnön esittäjä väitti vielä, että se oli alkanut viedä käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja ja niiden keskeisiä osia unioniin vasta alkuperäisen tutkimusajanjakson ja myöhemmän välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeen.
1.3 Uutta viejää koskevan tarkastelun vireillepano
(11)
Komissio tutki pyynnön esittäjän toimittaman alustavan näytön ja katsoi sen riittäväksi perusteeksi panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukainen tarkastelu. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa ja annettuaan asianomaiselle unionin tuotannonalalle mahdollisuuden esittää huomautuksia komissio pani vireille tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti komission asetuksella (EU) N:o 32/2014 (7).
(12)
Asetuksen (EU) N:o 32/2014 2 artiklan mukaisesti neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1008/2011, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013, käyttöön otettu polkumyyntitulli kumottiin pyynnön esittäjän tuottamien ja unioniin vientiä varten myymien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien osalta. Samalla tulliviranomaiset velvoitettiin asetuksen (EU) N:o 32/2014 3 artiklan nojalla toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tällaisen tuonnin kirjaamiseksi.
(13)
Asetuksessa (EU) N:o 32/2014 todettiin, että jos tutkimuksessa käy ilmi, että pyynnön esittäjä täyttää yksilöllisen tullin vahvistamiselle asetetut vaatimukset, saattaa olla tarpeen muuttaa täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1008/2011 1 artiklan 2 kohdan, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013, mukaisesti tällä hetkellä sovellettavaa tullia.
1.4 Tarkasteltavana oleva tuote
(14)
Tarkasteltavana oleva tuote on käsikäyttöiset haarukkatrukit ja niiden keskeiset osat eli alustat ja hydrauliikka, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8427 90 00 (Taric-koodit 8427900011 ja 8427900019) ja ex 8431 20 00 (Taric-koodit 8431200011 ja 8431200019) ja jotka ovat peräisin Kiinasta, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
1.5 Asianomaiset osapuolet
(15)
Komissio ilmoitti tarkastelun vireillepanosta virallisesti unionin tuotannonalalle, pyynnön esittäjälle ja tarkastelun vireille panneen viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja tulla kuulluiksi.
(16)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, joita se piti tarpeellisina uuden viejän aseman, markkinatalousolosuhteiden ja polkumyynnin määrittämiseksi. Komissio lähetti pyynnön esittäjälle ja siihen etuyhteydessä oleville yrityksille lomakkeen markkinatalouskohtelun pyytämistä varten sekä kyselylomakkeen ja sai vastauksen annettuihin määräaikoihin mennessä. Komissio teki tarkastuskäyntejä pyynnön esittäjän ja siihen etuyhteydessä olevan yrityksen Logitrans A/S toimitiloihin Tanskassa
1.6 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
(17)
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso polkumyynnin määrittämiseksi käsitti 1 päivän heinäkuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.
2. TUTKIMUS
2.1 Uuden viejän kelpoisuus
(18)
Tutkimuksessa vahvistui, ettei pyynnön esittäjä ollut vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson eli 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välisenä aikana eikä myöhemmän välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen tutkimusajanjakson eli 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisenä aikana ja että se oli aloittanut viennin unioniin näiden ajanjaksojen jälkeen.
(19)
Lisäksi pyynnön esittäjä pystyi osoittamaan, ettei se ollut suoraan tai välillisesti etuyhteydessä mihinkään kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, johon sovellettiin tarkasteltavana olevan tuotteen osalta voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä.
(20)
Tämän perusteella vahvistetaan, että pyynnön esittäjää olisi pidettävä perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisena uutena viejänä, minkä vuoksi sille olisi vahvistettava yksilöllinen polkumyyntimarginaali.
2.2 Markkinatalouskohtelu
(21)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla komissio määrittää normaaliarvon mainitun asetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka täyttävät mainitun asetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset ja joille voidaan siten myöntää markkinatalouskohtelu.
(22)
Pyynnön esittäjä on yksityisessä omistuksessa oleva yritys, joka on kokonaan sellaisen yrityksen omistuksessa, jonka suorat osakkeenomistajat ovat yrityksiä Euroopan unionissa. Päivittäistä liiketoimintaa koskevat päätökset tekee toimitusjohtaja, joka on Euroopan unionin kansalainen ja myös hallituksen jäsen. Tärkeät liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään yhtiökokouksessa. Päätöksentekoon ei osallistunut valtion virkamiehiä, eikä Kiinan valtio muullakaan tavalla puuttunut päätöksentekoon.
(23)
Pyynnön esittäjän osalta tärkein tuotantopanos käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien valmistuksessa olivat eri toimittajilta Kiinassa ostetut kuumavalssattua hiiliterästä olevat puolivalmiit metalliosat, jotka on siis jo käsitelty kuumavalssattua hiiliterästä oleviksi osiksi.
(24)
Julkisesti saatavilla olevien tietojen (8) perusteella todettiin, että pyynnön esittäjän käsitellyistä metalliosista maksamat hinnat olivat riittävän korkeat heijastelemaan teräksen hintoja kansainvälisillä markkinoilla ja sitä lisäarvoa, joka saadaan kuumavalssatun teräksen käsittelystä puolivalmiiksi metalliosiksi. Tämän seurauksena Kiinassa välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen (9) aikana havaitun käsittelemättömän teräksen hintojen vääristymisen ei todettu siirtyneen pyynnön esittäjän tässä tapauksessa maksamiin käsiteltyjen metalliosien hintoihin.
(25)
Edellä esitetyn perusteella päätelmänä on, että pyynnön esittäjä osoitti täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan edellytyksen nro 1.
(26)
Lisäksi pyynnön esittäjällä on yksi selkeä peruskirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan. Näin ollen todettiin, että pyynnön esittäjä osoitti täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan edellytyksen nro 2.
(27)
Pyynnön esittäjällä ei myöskään ollut lainoja kiinalaisilta rahoituslaitoksilta eikä mitään lainoja, joita ei ollut myönnetty takuiden, koron ja muiden edellytysten osalta markkinaehdoin. Merkkejä ei ollut muista pyynnön esittäjän sijaintiin tai tiloihin liittyvistä vääristymistä tai eduista eikä minkäänlaisesta muusta valtion puuttumisesta pyynnön esittäjän toimintaan. Pyynnön esittäjä ei myöskään ollut korkean teknologian yritys, joka olisi voinut saada valtiolta tukea tässä ominaisuudessa. Näin ollen todettiin, että pyynnön esittäjä osoitti täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan edellytyksen nro 3.
(28)
Pyynnön esittäjään todettiin sovellettavan Kiinan asianmukaista konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntöä, joka takaa yritysten toiminnan oikeusvarmuuden ja vakauden. Ei ollut merkkejä siitä, että kyseistä lainsäädäntöä ei sovellettaisi ja pantaisi täytäntöön pyynnön esittäjän osalta. Näin ollen todettiin, että pyynnön esittäjä osoitti täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan edellytyksen nro 4.
(29)
Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin ulkomaisen valuutan käyttöön ja muuntamiseen liittyviä rajoituksia. Pyynnön esittäjän valuuttakauppa tapahtui markkinakurssien mukaisesti, ja se pystyi vapaasti päättämään omien varojensa käytöstä. Näin ollen todettiin, että pyynnön esittäjä osoitti täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan edellytyksen nro 5.
(30)
Edellä mainittujen havaintojen perusteella todettiin, että pyynnön esittäjälle voitiin myöntää markkinatalouskohtelu, jotta sen normaaliarvo voitaisiin määrittää perusasetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti.
(31)
Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevan arvioinnin tulokset pyynnön esittäjälle, Kiinan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle ja antoi niille mahdollisuuden esittää huomautuksia.
(32)
Unionin tuotannonala väitti, että julkisesti saatavilla oleviin tietoihin perustuva kansainvälinen teräksen hinta (ks. edellä oleva 24 kappale) ei ole asianmukainen perusta vertailulle, koska pienempien toimijoiden teräsmarkkinoilla maksamat hinnat olisivat vähintään 20 prosenttia kansainvälisiä viitehintoja korkeammat. Lisäksi unionin tuotannonala väitti, että käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuotannossa unionissa käytetyistä käsitellyistä metalliosista maksettu hinta olisi paljon korkeampi kuin pyynnön esittäjän maksamat hinnat, mikä itsessään osoittaisi, että pyynnön esittäjän tällaisista osista maksama hinta olisi vääristynyt.
(33)
Kansainvälisiä viitehintoja käytettiin myös vertailuperustana välivaiheen tarkastelua koskevassa tutkimuksessa, eikä näihin hintoihin tehty oikaisuja. (10) Koska kansainvälisiin viitehintoihin nähden maksetut lisähinnat riippuvat kuhunkin yksittäiseen markkinoilla olevaan toimijaan liittyvistä tekijöistä, ei ole objektiivista perustetta tehdä yleistä oikaisua väitetyn voittomarginaalin osalta. Väite, jonka mukaan kansainvälisiä viitehintoja olisi oikaistava, hylättiin.
(34)
Käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuotannossa unionissa käytetyistä käsitellyistä metalliosista maksetun hinnan osalta unionin tuotannonalan esittämästä näytöstä ei käynyt ilmi, että pyynnön esittäjän tällaisista osista maksama hinta olisi vääristynyt. Tämä johtuu siitä, että kuten edellä 33 kappaleessa kuvataan, kansainvälisiin viitehintoihin nähden maksetut lisähinnat riippuvat kuhunkin yksittäiseen markkinoilla olevaan toimijaan liittyvistä tekijöistä, jolloin ei ole objektiivista perustetta tehdä yleistä oikaisua väitetyn voittomarginaalin osalta. Toimitettu näyttö osoitti lisäksi, että teräksen hintojen ohella on olemassa useita muita tällaisten metalliosien hintaan vaikuttavia tekijöitä, jolloin ei voida tehdä mitään päätelmiä tällaisten osien sellaisesta asianmukaisesta tasosta, jota voitaisiin käyttää vertailukohtana. Näin ollen hylättiin väite, jonka mukaan käsitellyistä metallisosista unionissa maksetut hinnat osoittaisivat, että pyynnön esittäjän tällaisista osista maksama hinta olisi vääristynyt.
(35)
Unionin tuotannonala väitti myös, että teräksen hintoja tuetaan Kiinassa ja että ne ovat yleensä vääristyneet ja että tämä seikka sinänsä on riittävä pitämään myös jatkokäsiteltyjen metalliosien hintoja Kiinassa vääristyneinä.
(36)
Unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komissio voi tukeutua makrotaloudellisiin näkökohtiin, kuten raaka-aineiden hintojen vääristymiin teollisuuden/alan tasolla, mutta markkinatalouskohtelun määrittäminen on tehtävä erikseen kunkin yrityksen osalta eli on toisin sanoen arvioitava, heijastavatko yksittäisen yrityksen tuotantopanoksestaan maksamat hinnat markkina-arvoa. (11) Lisäksi selvennettiin, että komissio voi verrata Kiinassa käytössä olevia raaka-aineen keskimääräisiä kotimaanhintoja kansainvälisiin keskihintoihin sen määrittämiseksi olisiko markkinatalouskohtelu myönnettävä tällä perusteella. (12)
(37)
Kuten 24 kappaleessa selostettiin, päätelmänä oli, etteivät käsittelemättömän teräksen markkinoilla Kiinassa havaitut hintojen vääristymät ole siirtyneet pyynnön esittäjän käsitellyistä metallisosista maksamiin hintoihin. Tämä lähestymistapa on yhdenmukainen oikeuskäytännön kanssa, koska siinä otetaan huomioon pyynnön esittäjän yksilöllinen tilanne, ja näin ollen unionin tuotannonalan väite hylättiin tältä osin.
(38)
Lopuksi unionin tuotannonala väitti, että yksilöllisen polkumyyntimarginaalin myöntäminen pyynnön esittäjälle aiheuttaisi suuren riskin siitä, että toimenpiteitä kierrettäisiin, koska pyynnön esittäjä on jo ostanut käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja toiselta toimittajalta Kiinassa ja jälleenvienyt niitä unioniin.
(39)
Näyttö ei tukenut väitettä toimenpiteiden kiertämisen riskin kasvamisesta. Pyynnön esittäjän ei eritoten todettu liittyvän kyseessä olevaan toimittajaan eikä mihinkään muuhunkaan toimittajaan Kiinassa. Näin ollen tutkimus ei vahvistanut tässä nimenomaisessa tapauksessa minkäänlaista toimenpiteiden kiertämisen riskin kasvua. Lopuksi on todettava, että toimenpiteiden kiertämisen riski ei sinänsä ole perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa mainittu edellytys, eikä sillä näin ollen ole merkitystä määritettäessä, täyttääkö yritys markkinatalouskohtelun edellytykset. Tästä syystä tämä väite hylättiin.
(40)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala toisti väitteensä, joiden mukaan julkisesti saatavilla oleviin tietoihin perustuvat teräksen hinnat eivät olleet sopiva vertailuperusta, koska teräsmarkkinoiden pienten toimijoiden maksamat hinnat ovat korkeammat kuin kansainväliset viitehinnat ja myös korkeammat kuin niiden yritysten maksamat hinnat, jotka olivat edellä 24 kappaleessa mainitun välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen kohteina. Unionin tuotannonala väitti myös, että 24 kappaleessa tarkoitetussa komission tekemässä hintavertailussa ei otettu asianmukaisesti huomioon metalliosien käsittelykustannusta.
(41)
Unionin tuotannonalan esittämien väitteiden tueksi ei kuitenkaan ollut mitään lisänäyttöä. Sen vuoksi katsottiin, että näillä huomautuksilla vain toistettiin aiemmin esitetyt väitteet, joita käsiteltiin jo edellä 32-37 kappaleessa, ja ne hylättiin.
2.3 Polkumyynti
Normaaliarvo
(42)
Komissio tarkasteli ensin, oliko pyynnön esittäjän samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuva kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa eli oliko tällaisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio totesi, että samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla ei ollut edustavaa, koska se oli alle 5 prosentin raja-arvon.
(43)
Koska kotimarkkinamyynnin määrä ei ollut edustava, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.
(44)
Normaaliarvo laskettiin lisäämällä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson keskimääräisiin tuotantokustannuksiin painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja painotettu keskimääräinen voitto, jonka pyynnön esittäjä sai samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Vientihinta
(45)
Pyynnön esittäjä vei käsikäyttöisten haarukkatrukkien lisäksi myös niiden keskeisiä osia (hydrauliikka), jotka ovat myös tarkasteltavana olevia tuotteita. Hydrauliikan vienti oli arvoltaan ja määrältään suhteellisen vähäistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Unionissa sijaitseva etuyhteydessä oleva yritys ei myöskään jälleenmyynyt hydrauliikkaa riippumattomille asiakkaille. Sen sijaan unionissa sijaitseva etuyhteydessä oleva yritys käytti niitä yksinomaan käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuotantoon ja myi sitten valmista tuotetta (käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja) unionin markkinoilla. Näin ollen hydrauliikalle ei ollut jälleenmyyntihintaa. Koska tämä tarkastelu koskee vain yhtä yritystä, saatavilla ei ollut muita tietoja, joiden perusteella hydrauliikan jälleenmyyntihinta olisi voitu kohtuullisesti määrittää. Tämä huomioon ottaen hydrauliikalle ei vahvistettu vientihintaa. Pyynnön esittäjän suostumuksella käsikäyttöisille haarukkatrukeille vahvistettua vientihintaa pidettiin keskeisten osien osalta edustavana, ja näin ollen sitä käytettiin tähän tarkoitukseen.
(46)
Vientimyynti tapahtui unionissa sijaitsevan etuyhteydessä olevan tuojan kautta, joka jälleenmyi tuotetta edelleen riippumattomille asiakkaille unionissa. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille asiakkaille unionissa, vähentämällä kaikki tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneet kustannukset (myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset) sekä kohtuullinen voittomarginaali. Tässä käytettiin etuyhteydessä olevan tuojan todellisia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Kohtuullisen voittomarginaalin osalta käytettiin arvioitua 5 prosentin voittomarginaalia, koska muita tietoja ei ollut käytettävissä.
(47)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä vastusti tutkimuksen aikana vahvistettua tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin liittyvien myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten tasoa väittämällä, ettei muita tuotteita myytäessä aiheutuneita korkeampia kustannuksia pitäisi liittää tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Tämä väite oli ristiriidassa tarkistettujen tietojen kanssa. Pyynnön esittäjä ei myöskään kyennyt tarjoamaan vaihtoehtoista kustannusten jakoa eikä väitettään tukevaa näyttöä, minkä vuoksi väite hylättiin.
(48)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että viejän ja unionissa sijaitsevan etuyhteydessä olevan tuojan välisestä yhteydestä huolimatta vientihinnat määritettiin tavanomaisin markkinaehdoin, eikä niitä tulisi pitää epäluotettavina. Tämän vuoksi pyynnön esittäjä katsoi, että vientihinta olisi määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti etuyhteydessä olevan tuojan maksamana hintana.
(49)
Pyynnön esittäjän esittämä näyttö ei tukenut väitettä, jonka mukaan hinta määritetään tavanomaisin markkinaehdoin. Näin ollen kyseisten etuyhteydessä olevien yritysten välinen siirtohinta ei ollut sellaisella tasolla, että etuyhteydessä oleva tuoja olisi voinut tehdä kohtuullista voittoa unionissa. Komissio päätteli tämän vuoksi, että sisäinen siirtohinta ei vastannut tarkasteltavana olevan tuotteen asianmukaista markkina-arvoa, ja näin ollen tämä väite hylättiin.
(50)
Samaten päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että maksetut polkumyyntitullit oli siirretty asianmukaisesti jälleenmyyntihintoihin ja myöhempiin myyntihintoihin unionissa, ja sen vuoksi vientihintaa muodostettaessa maksettujen polkumyyntitullien määrää ei pitäisi vähentää perusasetuksen 11 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(51)
Pyynnön esittäjän esittämän näytön avulla ei kuitenkaan voitu osoittaa, että polkumyyntitullit oli siirretty asianmukaisesti jälleenmyyntihintoihin ja myöhempiin myyntihintoihin unionissa. Näytön mukaan hyvin pientä kasvua tapahtui, ja vasta tutkimusajanjakson jälkeen. Näin ollen tämä väite hylättiin.
Vertailu
(52)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti oikaisujen muodossa huomioon hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet. Tämän perusteella oikaisuja tehtiin kuljetus-, pakkaus- ja tuontikustannusten mukaisesti, mukaan luettuina tullit (4 %) ja polkumyyntitullit (46,7 % ja 70,8 %, jotka otettiin käyttöön täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1008/2011 ja joita muutettiin täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013), suoraan vientihintaan kaikissa tapauksissa, joissa osoitettiin, että eroavuudet vaikuttivat hintojen vertailukelpoisuuteen. Edellä mainittuja kuljetus- ja pakkauskustannuksia pidetään perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti luottamuksellisina tietoina. Komissio kuitenkin tarkasti nämä tiedot, eikä niiden todettu poikkeavan tavanomaisista tasoista.
(53)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä pyysi kaupan portaan erojen mukaisesti tehtävää oikaisua ja perusteli sitä väitetyllä erolla koti- ja vientimarkkinoiden myynnissä. Pyynnön esittäjän mukaan kotimarkkinoiden koko myynti suuntautui loppukäyttäjille, kun taas myynti unionissa tapahtui jälleenmyyjille tai tuojille. Pyynnön esittäjän mukaan olisi tehtävä erityisoikaisu perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohdan nojalla.
(54)
Pyynnön esittäjä ei esittänyt mitään uusia tai täydentäviä tietoja väitteensä tueksi. Kerättyjen ja tutkimuksen aikana tarkastettujen tietojen perusteella ei voitu vahvistaa, että alennukset jälleenmyyjille ja maahantuojille liittyisivät myyntitoiminnoissa olevaan eroon. Tästä syystä ei ollut mahdollista osoittaa, että väitetyllä kaupan portaiden erolla olisi ollut vaikutusta myyntihintoihin ja että se olisi vaikuttanut hintojen vertailtavuuteen. Tämän perusteella väite hylättiin.
Polkumyyntimarginaali
(55)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja vientihinnan painotettua keskiarvoa keskenään, kuten edellä selvitettiin.
(56)
Vertailun perusteella polkumyyntimarginaaliksi saatiin 54,1 prosenttia ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
3. TARKASTELUN KOHTEENA OLEVIEN TOIMENPITEIDEN MUUTTAMINEN
(57)
Näin määritetty polkumyyntimarginaali oli alle koko maata koskevan vahingon korjaavan tason, joka Kiinalle vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa, johon viitataan edellä 1 kappaleessa. Polkumyyntimarginaaliin perustuva tulli olisi tämän vuoksi määrättävä yrityksen Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd tuottamien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuonnille, ja täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 372/2013 olisi muutettava vastaavasti.
4. KIRJAAMINEN
(58)
Näin määritetty polkumyyntitulli olisi edellä esitettyjen päätelmien perusteella kannettava taannehtivasti sellaisesta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista, joka on asetuksen (EU) N:o 32/2014 3 artiklassa säädetty kirjattavaksi.
5. TOIMENPITEISTÄ ILMOITTAMINEN JA NIIDEN VOIMASSAOLOAIKA
(59)
Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja näkökohdista, joiden perusteella pyynnön esittäjän valmistamien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuonnissa aiottiin ottaa käyttöön muutettu polkumyyntitulli ja kantaa tämä tulli taannehtivasti kirjaamisvelvoitteen alaisesta tuonnista. Osapuolten huomautukset otettiin aiheellisissa tapauksissa huomioon.
(60)
Tämä tarkastelu ei muuta sitä päivämäärää, jona täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1008/2011, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013, käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolo päättyy perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(61)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Lisätään täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 372/2013 1 artiklaan, jolla korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1008/2011 1 artiklan 2 kohta, Kiinan kansantasavaltaa koskevaan taulukkoon seuraava:
Yritys
Tulli
(%)
Taric-lisäkoodi
Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd
54,1 %
A070
2. Tällä asetuksella käyttöön otettava tulli kannetaan myös taannehtivasti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, joka on kirjattu asetuksen (EU) N:o 32/2014 3 artiklan nojalla.
Tulliviranomaiset velvoitetaan lopettamaan yrityksen Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kirjaaminen.
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 4 päivänä syyskuuta 2014.