NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 508/2014
ze dne 15. května 2014
o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 42, čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, články 175 a 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2, čl. 195 odst. 2 a článek 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 13. července 2011 nazvané „Reforma společné rybářské politiky“ uvádí možné problémy, cíle a směry společné rybářské politiky po roce 2013. S ohledem na rozpravu následující po zveřejnění tohoto sdělení byla společná rybářská politika reformována nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4). Reforma společné rybářské politiky zahrnuje všechny hlavní prvky společné rybářské politiky včetně finančních aspektů. Aby mohly být dosaženy cíle uvedené reformy, je vhodné zrušit nařízení Rady (ES) č. 2328/2003 (5), nařízení Rady (ES) č. 861/2006 (6), nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 (7) a nařízení Rady (ES) č. 791/2007 (8) a nahradit je tímto nařízením.
Uznávajíce, že všechny záležitosti týkající se evropských oceánů a moří jsou vzájemně propojené, by toto nařízení mělo rovněž podporovat další rozvoj integrované námořní politiky podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (9).
(2)
Oblast působnosti Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) by měla zahrnovat podporu společné rybářské politiky pro zachování biologických mořských zdrojů, řízení rybolovu a loďstev využívajících těchto zdrojů a biologických sladkovodních zdrojů a akvakultury, jakož i na zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, pokud takové činnosti probíhají na území členských států nebo je provádí rybářská plavidla Unie nebo státní příslušníci členských států, aniž je dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky, vzhledem k ustanovením článku 117 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (10) (UNCLOS).
(3)
Úspěch společné rybářské politiky závisí na účinném systému pro kontrolu, inspekce a vynucování, jakož i na dostupnosti spolehlivých kompletních údajích, a to jak pro účely vědeckého poradenství, tak pro účely provádění a kontroly. ENRF by proto měl tyto politiky podporovat.
(4)
Oblast působnosti ENRF by měla zahrnovat podporu integrované námořní politiky, včetně rozvoje a provádění koordinovaných operací a rozhodování v souvislosti s oceány, moři, pobřežními regiony a námořními odvětvími jakožto doplňkem různých politik EU, které se jich dotýkají, zejména v rámci společné rybářské politiky a dopravy, průmyslu, územní soudržnosti, životního prostředí, energetiky a cestovního ruchu. Je nutné zajistit soudržnost a integraci v řízení různých odvětvových politik v rámci Baltského moře, Severního moře, Keltského moře, Biskajského zálivu, pobřeží Iberského poloostrova a povodí Středozemního a Černého moře.
(5)
Příjemci ENRF ve smyslu čl. 2 bodu 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (11) mohou být hospodářské subjekty podle definice uvedené v čl. 4 bodu 30 nařízení (EU) č. 1380/2013, rybáři nebo organizace rybářů, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
(6)
V souladu se závěry Evropské rady ze dne 17. června 2010, jimiž byla přijata nová strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, vycházející ze sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaného „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), by se Unie a členské státy měly snažit o provádění inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a současně přispívat k harmonickému rozvoji Unie. Prostředky by měly být soustředěny na splnění cílů strategie Evropa 2020, a to především cílů souvisejících se zaměstnaností, změnou klimatu a energetickou udržitelností, bojem proti chudobě a sociálním začleněním, a měla by být zlepšena účinnost větším zaměřením na výsledky. Zahrnutí integrované námořní politiky do ENRF také přispívá k hlavním cílům politik stanoveným ve strategii Evropa 2020 a je v souladu s obecnými cíli zvýšení hospodářské, územní a sociální soudržnosti stanovenými ve Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
(7)
Aby bylo zajištěno, že ENRF bude přispívat k dosažení cílů společné rybářské politiky, integrované námořní politiky a strategie Evropa 2020, je zapotřebí se zaměřit na omezený počet hlavních priorit vztahujících se k podpoře rybolovu a akvakultury, jež jsou udržitelné z hlediska životního prostředí, účinně využívají zdroje, jsou inovativní, konkurenceschopné a založené na znalostech, k podpoře provádění společné rybářské politiky, zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti, k podpoře uvádění na trh a zpracování, jakož i k podpoře provádění integrované námořní politiky.
(8)
Unie by měla ve všech fázích provádění ENRF usilovat o odstranění nerovností a podporu rovnosti žen a mužů, jakož i bojovat proti diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
(9)
Hlavním cílem společné rybářské politiky je zajistit, aby činnosti v oblasti rybolovu a akvakultury přispívaly k vytvoření dlouhodobě udržitelných ekologických podmínek, které jsou nezbytné pro hospodářský a sociální rozvoj. Společná rybářská politika by kromě toho měla přispívat ke zvýšení produktivity, přiměřené životní úrovni odvětví rybolovu a stabilním trhům a měla by zajišťovat dostupnost zdrojů a dodávky potravin spotřebitelům za rozumné ceny.
(10)
Je nanejvýš důležité lépe integrovat environmentální hlediska do společné rybářské politiky, která by měla plnit cíle environmentální politiky Unie a strategie Evropa 2020. Cílem společné rybářské politiky je dosažení využívání živých mořských biologických zdrojů, které pokud možno do roku 2015 a v každém případě do roku 2020 obnoví a udrží rybí populace na úrovních zajišťujících maximální udržitelný výnos. Společná rybářská politika by měla zavést přístup předběžné opatrnosti a ekosystémový přístup v oblasti řízení rybolovu. ENRF by tudíž měl přispívat k ochraně mořského prostředí, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (12).
(11)
Financování výdajů společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, ENRF, by se mělo zaměřit na potřebu zjednodušení a mělo by posílit integraci obou politik. Rozšíření sdíleného řízení společných organizací trhu včetně vyrovnávacích plateb pro nejvzdálenější regiony, kontrolních činností a činností při shromažďování údajů by mělo dále přispět ke zjednodušení a snížení administrativní zátěže pro Komisi i členské státy a k dosažení větší soudržnosti a účinnosti poskytované podpory.
(12)
Rozpočet Unie by měl financovat výdaje společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, ENRF, a to buď přímo, nebo v rámci sdíleného řízení s členskými státy. Sdílené řízení s členskými státy by se nemělo vztahovat pouze na opatření na podporu rozvoje odvětví rybolovu, akvakultury a místního rozvoje se zapojením místních komunit, nýbrž také na zpracování a uvádění na trh a vyrovnávací platby pro nejvzdálenější regiony, kontrolní činnosti a činnosti při shromažďování údajů, jakož i na integrovanou námořní politiku. Přímé řízení by se mělo vztahovat na vědecká doporučení, konkrétní opatření v oblasti kontroly a vynucování, dobrovolné příspěvky na regionální organizace pro řízení rybolovu, poradní sbory, informace o trhu, operace při provádění integrované námořní politiky a komunikační činnosti. Měly by být upřesněny druhy operací, které jsou způsobilé pro financování z ENRF.
(13)
Je nutné rozlišovat mezi kategoriemi opatření v oblasti kontroly a vynucování, která jsou spolufinancována v rámci sdíleného řízení, a opatření spolufinancovaná v rámci přímého řízení. Je zásadně důležité vyčlenit zdroje, které mají být přiděleny na kontrolu a shromažďování údajů v rámci sdíleného řízení, a zároveň umožnit pružnost mezi těmito dvěma kategoriemi opatření.
(14)
Podle nařízení (EU) č. 1380/2013 má být finanční podpora Unie v rámci ENRF podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské politiky členskými státy i hospodářskými subjekty. Tento požadavek má odrážet odpovědnost Unie zajišťovat ve veřejném zájmu zachování biologických mořských zdrojů v rámci společné rybářské politiky podle článku 3 Smlouvy o fungování EU.
(15)
Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo podrýváno, pokud by se finanční podpora Unie v rámci ENRF vyplácela hospodářským subjektům, které ex-ante nesplňují požadavky související s veřejným zájmem na zachování biologických mořských zdrojů. Proto by žádosti hospodářských subjektů měly být přípustné pro financování v rámci ENRF pouze za podmínky, že během určité doby před podáním žádosti o podporu se hospodářské subjekty nedopustily závažného porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu a že nebyly zapojeny do provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel zařazených na unijní seznam plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov nebo plavidel plujících pod vlajkou zemí, které jsou určeny jako nespolupracující země podle tohoto.
(16)
Příjemci by navíc po podání žádosti o podporu měli nadále splňovat tyto požadavky na přípustnost, a to po celou dobu provádění činnosti a po dobu pěti let po uskutečnění poslední platby.
(17)
Pokud příjemce nesplní podmínky týkající se způsobilosti a trvanlivosti, měly by se uplatnit finanční důsledky a opravy. Pro určení výše takové finanční opravy, je třeba vzít v úvahu povahu, závažnost, délku trvání a opakování porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu ze strany příjemce a význam příspěvku ENRF pro hospodářskou činnost příjemce.
(18)
Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo rovněž podrýváno, pokud by byla finanční podpora Unie v rámci ENRF vyplacena členským státům, které neplní své povinnosti vyplývající z pravidel společné rybářské politiky týkajících se veřejného zájmu zachování biologických mořských zdrojů, například povinností shromažďování údajů a provádění kontroly. Pokud tyto povinnosti nejsou plněny, existuje riziko, že by členské státy nezjistily nepřípustné žádosti nebo nezpůsobilé operace.
(19)
Za účelem zabránění nezpůsobilým platbám a poskytnutí stimulace členskému státu k dodržování pravidel společné rybářské politiky by mělo být upraveno přerušení platební lhůty a pozastavení plateb, coby preventivní opatření, která jsou dočasná a mají omezenou oblast působnosti. Finanční opravy, které mají konečné a neodvolatelné následky, by se měly použít pouze na výdaje, které jsou postiženy případy nedodržování.
(20)
Aby se zlepšila koordinace a harmonizované provádění fondů poskytujících podporu v rámci politiky soudržnosti, což je Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF) a Fond soudržnosti, s fondy pro rozvoj venkova a námořní a rybolovné odvětví, což je Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a ENRF, byla pro všechny tyto fondy (dále jen „fondy ESI“) přijata společná ustanovení v nařízení (EU) č. 1303/2013. Vzhledem ke zvláštnostem odvětví, na něž se vztahuje společná rybářská politika a integrovaná námořní politika, obsahuje toto nařízení navíc k nařízení (EU) č. 1303/2013 některá zvláštní doplňující ustanovení.
(21)
Na operační program a na celý programový cyklus by se s přihlédnutím k rozsahu státní správy členských států a celkové výši veřejných výdajů vyčleněných na daný operační program měla vztahovat zásada proporcionality.
(22)
Komise by na základě transparentních a objektivních kritérií měla vypracovat roční rozpis dostupných položek závazků pro jednotlivé členské státy Tato kritéria by měla zahrnovat ukazatele vyjadřující velikost odvětví rybolovu a akvakultury, rozsah odpovědností, které jsou předmětem kontroly a shromažďování údajů, historické přidělené prostředky podle nařízení (ES) č. 1198/2006 a historickou spotřebu podle nařízení (ES) č. 861/2006.
(23)
Splnění některých zvláštních předběžných podmínek je v kontextu společné rybářské politiky nanejvýš důležité, zejména pokud jde o předkládání zprávy o rybolovné kapacitě a víceletého vnitrostátního strategického plánu pro akvakulturu a prokázanou správní kapacitu, umožňující dosáhnout souladu s požadavky na údaje pro řízení rybolovu a prosadit provádění systému Unie pro kontrolu, inspekce a vynucování.
(24)
Ve shodě s cílem zjednodušení by měly všechny činnosti ENRF, které spadají do působnosti sdíleného řízení, včetně řízení a shromažďování údajů, probíhat formou jediného operačního programu pro každý členský stát, v souladu s vnitrostátním uspořádáním tohoto členského státu. Programové období by mělo zahrnovat dobu od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Členské státy by při přípravě jediného operačního programu měly zajistit, aby obsah a velikost jejich operačních programů odrážely záměr docílit zjednodušení. Každý program by měl určit strategii pro splnění cílů v souvislosti s prioritami Unie pro ENRF a výběr příslušných opatření. Je třeba, aby programování bylo v souladu s těmito prioritami Unie a zároveň přizpůsobeno podle vnitrostátního kontextu, přičemž by mělo doplňovat jiné politiky Unie, zejména politiku rozvoje venkova a politiku soudržnosti.
(25)
V zájmu podpory drobného pobřežního rybolovu by členské státy, u nichž drobný pobřežní rybolov představuje významnou složku, měly ke svým operačním programům připojit akční plán pro rozvoj, konkurenceschopnost a udržitelnost drobného pobřežního rybolovu.
(26)
Aby členské státy při provádění ENRF přispěly k cíli docílit zjednodušení a snížit náklady na kontrolu, jakož i a míru chyb, měly by co nejvíce využívat možností spočívajících v uplatňování zjednodušených forem grantů podle nařízení (EU) č. 1303/2013.
(27)
Za účelem vynucení povinnosti kontroly v rámci společné rybářské politiky by členské státy měly vypracovat oddíl o kontrole operačního programu v souladu s prioritami Unie přijatými Komisí pro tuto oblast politiky. S cílem přizpůsobit operační program vyvíjejícím se potřebám v oblasti kontroly a vynucování by měl být kontrolní oddíl operačních programů pravidelně revidován na základě změn priorit Unie v politice kontroly a vynucování v rámci společné rybářské politiky. Tyto změny by měla schvalovat Komise. V zájmu zachování pružnosti při programování činností v oblasti kontroly by revize kontrolního oddílu operačního programu měla být předmětem zjednodušeného postupu.
(28)
Členské státy by měly vypracovat oddíl operačního programu o shromažďování údajů, v souladu s víceletým programem Unie podle nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (13). Členské státy by se rovněž měly přizpůsobit specifickým potřebám činností při shromažďování údajů tím, že v souladu s uvedeným nařízením vypracují pracovní plán, který by podléhal schválení Komisí.
(29)
Finanční prostředky podléhající přímému řízení s výjimkou technické pomoci Komise by měly být předběžně definovány na základě cílů s 5 % pružností a řízeny prostřednictvím ročních pracovních programů.
(30)
Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu je nezbytné stimulovat investice do inovací a poskytovat jim podporu. V zájmu dosažení vyšší úrovně účasti by měl být zjednodušen postup podávání žádostí o podporu pro inovace.
(31)
Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu a námořních činností je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. ENRF by proto měl podporovat poradenské služby, spolupráci mezi vědci a rybáři, odbornou přípravu, celoživotní učení, povzbuzovat šíření znalostí přispívat ke zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti hospodářských subjektů a podporovat sociální dialog. Manželům, manželkám a životním partnerům samostatně výdělečně činných rybářů by jako uznání jejich úlohy v rybářských komunitách měla za určitých podmínek být rovněž být poskytnuta podpora pro odbornou přípravu, celoživotní učení, šíření znalostí a navazování kontaktů, přispívající k jejich odbornému rozvoji.
(32)
Ve snaze pomoci mladým lidem, kteří se setkávají s nesnázemi v přístupu na trh práce v odvětví rybolovu v době přetrvávající finanční krize, by ENRF měl podpořit program odborné přípravy a kurzy o udržitelných rybolovných postupech a zachování mořských biologických zdrojů.
(33)
S vědomím potenciálu, který rybářům věnujícím se drobnému pobřežnímu rybolovu nabízí diverzifikace a jejich zásadní role v pobřežních komunitách, by měl ENRF poskytovat podporu investicím přispívajícím k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do lodí, cestovního ruchu s nabídkou rybaření, restaurací, environmentálních služeb v oblasti rybolovu a výchovných činností v oblasti rybolovu.
(34)
Vytvoření a rozvoj nové hospodářské činnosti v odvětví rybolovu mladými rybáři jsou finančně náročné a představují prvek, který by měl být zohledněn při přidělování a směřování finančních prostředků v rámci ENRF. Tento vývoj má zásadní význam pro konkurenceschopnost odvětví rybolovu v Unii. Proto by měla být zavedena podpora pro mladé rybáře zahajující rybolovnou činnost, s cílem usnadnit jim zakládání podniků. Aby se zajistila životaschopnost nových hospodářských činností podporovaných ENRF, podpora by měla být podmíněna získáním nutných dovedností a schopností. Podpora zahájení podnikání by měla pouze přispět k pořízení prvního rybářského plavidla.
(35)
V zájmu splnění zdravotních a bezpečnostních požadavků na plavidlech je žádoucí, aby ENRF podporoval investice vztahující se k bezpečnosti, pracovním podmínkám, zdraví a hygieně na plavidlech, jestliže podporované investice přesahují rámec požadavků podle unijních a vnitrostátních právních předpisů.
(36)
Měla by být stanovena pravidla pro přidělování příspěvků a finančních náhrad pro rybáře a majitele rybářských plavidel v případě dočasného přerušení rybolovných činností, jestliže k tomuto přerušení došlo přímým důsledkem některých opatření pro zachování zdrojů, s výjimkou stanovení a přidělování rybolovných práv, jestliže je stanoveno v některých plánech řízení rybolovu Unie nebo jednotlivých států, nebo je důsledkem neobnovení dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nebo protokolů k těmto dohodám. Tato pravidla by měla být stanovena rovněž v případech trvalého ukončení rybolovných činností.
(37)
Za určitých podmínek by mělo být možné přispívat z ENRF do vzájemných fondů, které rybářům poskytují náhrady za hospodářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, ekologickou katastrofou a náklady na záchrannou akci.
(38)
Za účelem přizpůsobení rybolovných činností rybolovným právům by mělo být možné podporovat z ENRF navržení, vývoj, sledování, hodnocení a řízení systémů pro přidělování rybolovných práv.
(39)
Je nanejvýš důležité do ENRF integrovat environmentální hlediska a podporovat provádění ochranných opatření v rámci společné rybářské politiky, je však nutné brát při tom ohled na různé podmínky ve vodách celé Unie. Pro tento účel je nezbytné přijmout regionalizovaný přístup k ochranným opatřením.
(40)
Podobně by měl ENRF podporovat snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, zejména podporou ekologických inovací, selektivnějších zařízení a vybavení, jakož i prostřednictvím opatření na ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů a poskytovaných služeb, v souladu se strategií EU pro biologickou rozmanitost do roku 2020.
(41)
V souladu s hlavním cílem strategie Evropa 2020 souvisejícím se zmírňováním změny klimatu a energetickou účinností by mělo být možné podporovat z ENRF investice do lodí a energetických auditů.
(42)
S cílem zmírňování dopadů změny klimatu a zvyšování energetické účinnosti rybářských plavidel by mělo být možné poskytovat podporu na modernizaci hlavních nebo pomocných motorů a jejich nahrazení, pokud jsou při výběru upřednostněny hospodářské subjekty zabývající se drobným pobřežním rybolovem, aby se usnadnil jejich přístup k financování, a pokud větší vozidla přispívají ke snížení výkonu motoru.
(43)
Aby nedošlo k ohrožení cíle udržitelnosti reformy společné rybářské politiky, měl by být omezen objem finanční podpory, kterou lze věnovat na opatření týkající se loďstva, jako je dočasné nebo trvalé ukončení rybolovných činností, jakož i výměna motorů, a měla by být stanovena lhůta, během které lze udělit tuto finanční podporu v případě trvalého ukončení rybolovných činností.
(44)
V souladu se zákazem výmětů, který je součástí společné rybářské politiky, by měl ENRF podporovat investice do plavidel zaměřené na co nejlepší využití nežádoucích úlovků ryb a zhodnocení nedostatečně využívaných složek úlovků. S ohledem na nedostatek zdrojů je nutné maximalizovat hodnotu ulovených ryb, proto by měl ENRF podporovat rovněž investice do plavidel s cílem zvýšit obchodní hodnotu ulovených ryb.
(45)
S vědomím důležitosti rybářských přístavů, míst vykládky a přístřešků by měl ENRF podporovat příslušné investice, zejména zaměřené na zvýšení energetické účinnosti, ochrany životního prostředí, kvality vyložených produktů, a na zvýšení bezpečnosti a zlepšení pracovních podmínek.
(46)
Pro Unii je životně důležité, aby byla dosažena udržitelná rovnováha mezi zdroji pitné vody a jejich využíváním. Proto je třeba přijmout vhodná opatření pro podporu vnitrozemského rybolovu, při současném udržení ekonomické životaschopnosti těchto odvětví.
(47)
V souladu se sdělením Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 19. září 2002 nazvaným „Strategie pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury“ a sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 29. dubna 2013 nazvaným „Strategické zásady udržitelného rozvoje akvakultury v EU“, cíli společné rybářské politiky a strategií Evropa 2020 by měl ENRF podporovat ekologicky, ekonomicky a sociálně udržitelný rozvoj odvětví akvakultury.
(48)
S ohledem na možný dopad úniku hospodářských zvířat z oblastí akvakultury na divoké mořské populace by ENRF neměla poskytovat pobídky k chovu geneticky modifikovaných organismů.
(49)
Akvakultura přispívá k růstu a zaměstnanosti v pobřežních a venkovských oblastech. Proto je zásadně důležité, aby byl ENRF přístupný zejména pro malé a střední podniky v odvětví akvakultury a podílel se na uvádění nových chovatelů v oblasti akvakultury do podnikání. Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti akvakultury je nezbytné stimulovat inovace a podnikání. Proto by mělo být možné podporovat z ENRF inovativní operace, obchodní rozvoj podniků v oblasti akvakultury obecně, včetně nepotravinářské akvakultury a akvakultury na moři, a doplňkové činnosti, jako například cestovní ruch s nabídkou rybaření, environmentální služby týkající se oblasti akvakultury nebo vzdělávací činnosti.
(50)
Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti činností v oblasti akvakultury je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. Proto by mělo být možné podporovat z ENRF celoživotní učení a vytváření sítí povzbuzující šíření znalostí, jakož i poradenské služby napomáhající zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti subjektů.
(51)
S cílem přispět k rozvoji zařízení a infrastruktury pro akvakulturu by mělo být možné podporovat z ENRF strategická rozhodnutí celostátních a regionálních orgánů, především pokud jde o vymezování a mapování zón, jež mohou být pro rozvoj akvakultury považovány za nejvhodnější.
(52)
S cílem podporovat ekologicky, sociálně a hospodářsky udržitelnou akvakulturu by mělo být možné podporovat z ENRF činnosti v odvětví akvakultury, které jsou vysoce šetrné k životnímu prostředí, přechod podniků v odvětví akvakultury na environmentální řízení, využití systémů auditu, jakož i přechod na ekologickou akvakulturu. Ve stejném duchu by měl ENRF mít rovněž možnost podporovat akvakulturu poskytující zvláštní environmentální služby.
(53)
S vědomím důležitosti ochrany spotřebitele by mělo být možné z ENRF odpovídajícím způsobem podporovat chovatele s cílem vyloučit či zmírňovat rizika pro zdraví lidí a zvířat, která může chov v oblasti akvakultury vytvářet.
(54)
S poznáním rizik investic do činností akvakultury by ENRF měl mít možnost povzbuzovat bezpečnost podnikání příspěvky k pojištění populací akvakultury, a tím i zajištění příjmů producentů v případě mimořádných výrobních ztrát, zejména v důsledku přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů, náhlých změn kvality vody, chorob nebo škůdců rostlin a zničení výrobních zařízení.
(55)
Vzhledem k tomu, že přístup k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit po řadu let prokazuje svou užitečnost pro podporu rozvoje rybolovu a akvakultury, jakož i venkovských oblastí tím, že bere v potaz potřeby mnoha odvětví pro domácí rozvoj, je nutné poskytovat podporu i nadále a do budoucna ji posilovat.
(56)
V odvětví rybolovu a akvakultury by měl místní rozvoj se zapojením místních komunit podpořit inovační přístupy k vytváření růstu a pracovních míst, zejména poskytnutím přidané hodnoty k produktům rybolovu a diverzifikací místního hospodářství směrem k novým hospodářským činnostem, včetně činností nabízených „modrým růstem“ a širšími námořními odvětvími.
(57)
Udržitelný rozvoj odvětví rybolovu a akvakultury by měl přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020 souvisejícím s podporou sociálního začleňování a snižování chudoby, s vytvářením pracovních míst a také s povzbuzováním inovací na místní úrovni. Mělo by to rovněž přispět k dosažení cíle posilování územní soudržnosti, který je hlavní prioritou zakotvenou ve Smlouvě o fungování EU.
(58)
Komunitně vedený místní rozvoj by měl být založen na přístupu zdola nahoru s využitím místních partnerství, která jsou složena ze zástupců veřejného, soukromého i občanského sektoru a odrážejí přesně složení místní společnosti. Tito místní aktéři mají nejlepší možnosti k tomu, aby vypracovali a prováděli integrované víceodvětvové strategie komunitně vedeného místního rozvoje, které budou plnit potřeby jejich místní rybolovné oblasti. Je důležité zajistit, aby žádná jednotlivá zájmová skupina neměla v rozhodovacích orgánech místních akčních skupin v oblasti rybolovu (dále jen „skupiny FLAG“) více než 49 % hlasovacích práv.
(59)
Základním rysem tohoto přístupu je vytváření sítí mezi místními partnerstvími. Spolupráce mezi místními partnerstvími je tedy důležitým rozvojovým nástrojem, který by měl být z ENRF podporován.
(60)
Podpora ENRF rybolovným oblastem by měla být koordinována s podporou místního rozvoje, kterou nabízejí další fondy Unie, a měla by zahrnovat všechny aspekty přípravy a provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje a činnosti skupin FLAG, jakož i náklady na oživení místní oblasti a provoz místního partnerství.
(61)
V zájmu zajištění životaschopnosti odvětví rybolovu a akvakultury na vysoce konkurenčním trhu je nezbytné přijmout ustanovení o poskytnutí podpory na provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (14), a na činnosti zpracování a uvádění na trh prováděné hospodářskými subjekty ve snaze maximalizovat hodnotu produktů rybolovu a akvakultury. Zvláštní pozornost je třeba věnovat podpoře činností, které začleňují činnosti dodavatelského řetězce v oblasti produkce, zpracování a uvádění na trh nebo představují inovativní procesy nebo metody. Při udělování podpory by měly být upřednostňovány organizace producentů a sdružení organizací producentů. Pokud jde o plány produkce a uvádění produktů na trh, měly by pro podporu být způsobilé pouze tyto organizace a sdružení. Ve snaze přizpůsobit se nové politice zákazu výmětů by měl ENRF podporovat také zpracování nežádoucích úlovků.
(62)
Nařízení (EU) č. 1379/2013 stanoví mechanismus skladování produktů rybolovu určených k lidské spotřebě na podporu větší stability trhu. V zájmu zajištění přechodu z mechanizmů tržní intervence na nové zaměření na plánování a řízení činností produkce a uvádění na trh by do 31. prosince 2018 měla být ukončena veškerá podpora poskytovaná ze strany ENRF.
(63)
S uvědoměním rostoucí konkurence, které jsou vystaveni rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu, by mělo být možné podporovat z ENRF podnikatelské iniciativy, kterými rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu dodávají přidanou hodnotu uloveným rybám, a to zejména zpracováním a přímým prodejem svého úlovku.
(64)
Vzhledem k tomu, že se rybolovné činnosti v nejvzdálenějších regionech Unie potýkají s problémy způsobenými zejména jejich odlehlostí a specifickými klimatickými podmínkami, mělo by být možné zohlednit v rámci ENRF zvláštní obtíže těchto regionů, uznané v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
(65)
Aby bylo možné udržet konkurenceschopnost určitých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů Unie vůči podobným produktům z jiných regionů Unie, Unie zavedla v roce 1992 opatření k vyrovnání souvisejících dodatečných nákladů v odvětví rybolovu. Opatření vztahující se na období 2007-2013 jsou stanovena v nařízení (ES) č. 791/2007. Je nezbytné i nadále od 1. ledna 2014 poskytovat podporu na vyrovnání dodatečných nákladů lovu, chovu, výroby a pro uvádění některých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů Unie na trh, tak aby toto vyrovnání přispělo k zachování hospodářské životaschopnosti hospodářských subjektů z těchto regionů.
(66)
S ohledem na rozdílné podmínky uvádění na trh v nejvzdálenějších regionech, na výkyvy v odlovu a populacích a na tržní poptávku je třeba ponechat na jednotlivých členských státech, aby stanovily nárok na vyrovnání pro produkty rybolovu, jejich příslušná maximální množství a částku vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených dotčeným členským státům.
(67)
Členské státy by měly být oprávněny určit seznam a množství dotčených produktů rybolovu a výši vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených příslušnému členskému státu. Je rovněž třeba, aby byly oprávněny upravit své plány vyrovnání, pokud to lze odůvodnit měnícími se podmínkami.
(68)
Členské státy by měly stanovit částku vyrovnání ve výši umožňující vhodné vyrovnání dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních znevýhodnění nejvzdálenějších regionů. Aby se zabránilo nadměrnému vyrovnání, částka by měla být úměrná dodatečným nákladům, které podpora vyrovnává. Za tímto účelem je také třeba, aby se vzaly v potaz další typy veřejné intervence, které mají dopad na úroveň dodatečných nákladů.
(69)
Je nanejvýš důležité, aby členské státy a hospodářské subjekty měly nezbytné prostředky pro provádění kontrol na vysoké úrovni, a tak zaručit dodržování pravidel společné rybářské politiky a zároveň zabezpečit udržitelné využívání živých vodních zdrojů. Mělo by proto být možné podporovat z ENRF členské státy a provozovatele v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1224/2009 (15). Vytvořením kultury dodržování pravidel by tato podpora měla přispívat k udržitelnému rozvoji.
(70)
V duchu logiky jediného fondu by se v rámci ENRF měla zvýšit podpora poskytovaná na základě nařízení (ES) č. 861/2006 členským státům s ohledem na výdaje vynaložené v souvislosti s prováděním systému Unie pro kontrolu ENRF.
(71)
V souladu s cíli politiky Unie pro kontrolu a vynucování se jako vhodné jeví při používání hlídkových plavidel, letadel a vrtulníků ke kontrole rybolovu přesně určit minimální dobu, která by poskytovala základ pro podporu v rámci ENRF.
(72)
S ohledem na význam spolupráce mezi členskými státy v oblasti kontroly by mělo být možné poskytovat z ENRF pro tento účel podporu.
(73)
Je třeba přijmout opatření na podporu shromažďování, správy a využívání údajů o rybolovu podle víceletého programu Unie, a to zejména na podporu vnitrostátních programů, správy a využívání údajů pro vědeckou analýzu a provádění společné rybářské politiky. V duchu logiky jediného fondu by měla v rámci ENRF pokračovat podpora poskytovaná členským státům podle nařízení (ES) č. 861/2006 na výdaje vynaložené v souvislosti se shromažďováním, správou a využíváním údajů o rybolovu v rámci ENRF.
(74)
Řádná a účinná rozhodnutí v oblasti řízení rybolovu v rámci společné rybářské politiky by měla být podpořena činnostmi v oblasti výzkumu a spolupráce a poskytováním vědeckých a socioekonomických stanovisek a doporučení potřebných pro provádění a rozvoj společné rybářské politiky, včetně biogeograficky citlivých oblastí.
(75)
Rovněž je nutné podporovat spolupráci mezi členskými státy, případně se třetími zeměmi, při shromažďování údajů v rámci stejného moře, jakož i s příslušnými mezinárodními vědeckými subjekty.
(76)
Cílem integrované námořní politiky je podpora udržitelného využívání moří a oceánů a rozvoj koordinovaného, soudržného a transparentního rozhodování ve vztahu k politikám týkajícím se oceánů, moří, ostrovů, pobřežních a nejvzdálenějších regionů a námořních odvětví, jak uvádí sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. října 2007 nazvané „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“.
(77)
Jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1255/2011, v závěrech Rady, v usneseních Evropského parlamentu a ve stanoviscích Výboru regionů, pro provádění a další rozvoj integrované námořní politiky Unie je potřebné trvalé financování. Očekává se, že rozvoj námořních záležitostí prostřednictvím finanční podpory opatření v rámci integrované námořní politiky bude mít významný dopad, pokud jde o ekonomickou, sociální a územní soudržnost.
(78)
ENRF by měl přispět k podpoře všech úrovní integrované námořní správy, zejména prostřednictvím výměny osvědčených postupů a dalšího rozvoje a provádění strategií pro oblasti jednotlivých moří. Tyto strategie jsou zaměřeny na vytvoření integrovaného rámce pro řešení společných problémů v oblastech jednotlivých evropských moří a na posílení spolupráce mezi zúčastněnými stranami s cílem maximalizovat využití finančních nástrojů a fondů Unie a přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie. V této souvislosti mohou opatření a mechanismy zaměřené na lepší spolupráci mezi členskými státy zahrnovat přeshraniční a meziodvětvovou spolupráci mezi námořními službami, např. činnosti v rámci Evropského fóra pro služby pobřežní ochrany, s cílem podporovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů v zájmu dosažení efektivnosti a soudržnosti, a to v rámci stávajících příslušných právních předpisů Unie.
(79)
Je třeba, aby měl ENRF možnost rovněž podporoval další rozvoj nástrojů pro vytváření synergií mezi iniciativami v různých odvětvích s dopadem na moře, oceány a pobřeží. To je případ integrovaného námořního dohledu, jehož cílem je zlepšit námořní situační uvědomování prostřednictvím posílené a bezpečné výměny informací mezi jednotlivými odvětvími. Z ENRF by však neměly být financovány operace související s námořním dohledem spadající do oblasti působnosti části třetí hlavy V Smlouvy o fungování EU.
(80)
Propojení informačních systémů řízených těmito odvětvími může vyžadovat mobilizaci vlastních mechanismů financování těchto systémů, a to soudržným způsobem a v souladu se Smlouvou o fungování EU. Územní plánování námořních prostor a integrovaná správa pobřežních oblastí zásadním způsobem přispívají k udržitelnému rozvoji mořských a pobřežních oblastí a k dosažení cílů ekosystémového řízení a rozvoje propojení země a moře. Tyto nástroje jsou také důležité pro řízení různých využití našich pobřeží, moří a oceánů s cílem umožnit jejich udržitelný hospodářský rozvoj a podpořit přeshraniční investice, zatímco provádění směrnice 2008/56/ES bude blíže vymezovat hranice udržitelnosti lidských činností majících dopad na mořské prostředí. Dále je nutné zlepšit znalosti mořského světa a povzbuzovat inovace usnadněním shromažďování, svobodného sdílení, šíření a opakovaného využití údajů o stavu oceánů a moří.
(81)
ENRF by měl rovněž podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a konkurenceschopnost v rámci námořních odvětví a pobřežních regionů. Je zvláště důležité rozpoznat regulativní překážky a nedostatky dovedností, které brání růstu v rozvíjejících se a perspektivních námořních odvětvích, jakož i operace zaměřené na podporu investic do technologických inovací nezbytných pro zlepšení podnikatelského potenciálu mořských a námořních aplikací.
(82)
ENRF by se měl doplňovat a zachovávat soulad s existujícími i budoucími finančními nástroji, které dávají k dispozici Unie a členské státy na celostátní a nižší úrovni, k podpoře udržitelného hospodářského, sociálního a územního rozvoje, ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží, k posílení účinnosti spolupráce mezi členskými státy a jejich pobřežními, ostrovními a nejvzdálenějšími regiony, s přihlédnutím ke stanovení pořadí důležitosti a pokroku vnitrostátních a místních projektů. ERNF by měl navazovat na jiné politiky Unie, které mohou zahrnovat námořní prvek, zejména na EFRR, Fond soudržnosti a ESF, jakož i program Horizont 2020 zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (16).
(83)
V úsilí o dosažení cílů společné rybářské politiky na globální úrovni se Unie aktivně podílí na činnosti mezinárodních organizací. Proto je nezbytné, aby Unie přispívala na činnost organizací, které pomáhají zajistit zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů na volném moři a ve vodách třetích zemí. V duchu logiky jediného fondu by měla v rámci ENRF pokračovat podpora poskytnutá mezinárodním organizacím na základě nařízení (ES) č. 861/2006.
(84)
Pro zlepšení správy v rámci společné rybářské politiky a zajištění účinného fungování poradních sborů je nezbytné, aby poradním sborům bylo poskytnuto dostatečné a trvalé financování, které by jim umožnilo účinně vykonávat jejich poradní roli v rámci společné rybářské politiky. V duchu logiky jediného fondu by měla podpora poskytnutá poradním sborům v rámci ENRF nahradit podporu poskytovanou regionálním poradním sborům na základě nařízení (ES) č. 861/2006.
(85)
Je potřeba, aby ENRF formou technické pomoci usnadnil provádění operačního programu a mimo jiné podporoval inovativní přístupy a postupy umožňující jednoduché a transparentní provádění. Technická pomoc by měla zahrnovat také vytvoření evropské sítě skupin FLAG se zaměřením na budování kapacit, šíření informací, výměnu zkušeností a podporu spolupráce mezi místními partnerstvími.
(86)
V zájmu dobrého pracovního partnerství a náležité podpory ze strany Unie je třeba zajistit co nejširší informovanost o podpoře Unie a její publicitu. Orgány odpovědné za řízení pomoci by měly být rovněž odpovědné za tato hlediska informovanosti a publicity i za průběžné informování Komise o příslušných přijatých opatřeních.
(87)
V souvislosti se všemi operacemi financovanými na základě tohoto nařízení, a to jak v rámci sdíleného, tak přímého řízení, je nezbytné zajistit ochranu finančních zájmů Unie řádným uplatňováním příslušných právních předpisů týkajících se ochrany těchto zájmů a náležitou kontrolou prováděnou členskými státy a Komisí.
(88)
Aby bylo možné řešit specifické podmínky společné rybářské politiky uvedené v nařízení (EU) č. 1380/2013 a přispívat k dodržování pravidel společné rybářské politiky, měla by být stanovena další ustanovení k pravidlům o přerušení platební lhůty stanoveným v nařízení (EU) č. 1303/2013. Pokud členský stát nebo subjekt nedodržel své povinnosti v rámci společné rybářské politiky nebo má-li Komise důkazy naznačující toto nedodržení, Komise by měla mít možnost v rámci preventivního opatření přerušit platby.
(89)
Aby se zabránilo zjevnému riziku vyplácení nezpůsobilých výdajů, Komise by měla mít kromě možnosti přerušení platební lhůty také možnost pozastavit platby v případě závažného nedodržení pravidel společné rybářské politiky členským státem.
(90)
Operační programy by měl být předmětem monitorování a hodnocení s cílem zlepšit jejich kvalitu a prokázat jejich splnění. Komise by měla vytvořit rámec pro společný systém monitorování a hodnocení, mimo jiné zajišťující, že příslušné údaje budou k dispozici včas. V této souvislosti je třeba, aby byl určen seznam ukazatelů a aby Komise vypracovala posouzení dopadů politiky ENRF ve vztahu ke specifickým cílům.
(91)
Odpovědnost za monitorování provádění operačního programu by měl společně nést řídící orgán a monitorovací výbor zřízený pro tento účel. K tomu by měly být určeny příslušné pravomoci řídícího orgánu a monitorovacího výboru. Monitorování operačního programu by mělo zahrnovat vypracování výroční zprávy o provádění, která se zasílá Komisi.
(92)
Aby se zlepšila dostupnost a transparentnost informací o možnostech financování a příjemcích podpory, měly by být v každém členském státě zpřístupněny jediné internetové stránky nebo internetový portál poskytující informace o operačním programu, včetně seznamu operací podporovaných v rámci každého operačního programu. Příslušné internetové stránky všech členských států by měly být přístupné rovněž z jediné oficiální webové stránky Unie, aby byl občanům z různých členských států usnadněn přístup k informacím zveřejňovaným členskými státy. Tyto informace by měly široké veřejnosti a zejména daňovým poplatníkům Unie poskytovat pochopitelnou, jasnou a konkrétní představu o tom, jak se vynakládají finanční prostředky Unie v rámci ENRF. Kromě tohoto cíle by mělo zveřejnění příslušných údajů sloužit k účelu další propagace možnosti žádat o finanční prostředky Unie. Aniž je dotčeno používání směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (17), může toto zveřejnění v souladu s vnitrostátními právními předpisy zahrnovat jména fyzických osob.
(93)
Za účelem doplnění a změn některých jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o určení doby trvání a příslušných počátečních nebo koncových dat doby ve vztahu ke kritériím přípustnosti žádostí, upravení procentuálních podílů týkajících se orientačního rozdělení finančních prostředků mezi cíle v rámci přímého řízení, vymezení způsobilých operací a nákladů pro investice do rybářských plavidel nebo jednotlivých zařízení, týkající se hygienických, zdravotních, bezpečnostních nebo pracovních podmínek, definice způsobilých nákladů podle opatření na ochranu a obnovu mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů v rámci udržitelného provozování rybolovných činností, vymezení nákladů způsobilých pro podporu investic do zařízení nebo rybářských plavidel zaměřených na snížení emisí znečišťujících látek nebo skleníkových plynů a zvýšení energetické účinnosti rybářských plavidel, vymezení kritérií pro výpočet dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních obtíží nejvzdálenějších regionů, vymezení případů nedodržení ze strany členských států, jež mohou způsobit přerušení platební lhůty nebo pozastavení plateb, vymezení kritérií pro určení úrovně finanční opravy, která má být použita, jakož i kritérií pro používání finančních oprav na základě paušálních sazeb nebo extrapolace a vymezení obsahu a vytvoření rámce společného systému monitorování a hodnocení.
(94)
Pro usnadnění hladkého přechodu ze systému zavedeného nařízením (ES) č. 1198/2006 na systém zavedený tímto nařízením by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU v souvislosti se stanovením přechodných ustanovení.
(95)
Při přijímání aktů v přenesené pravomoci podle tohoto nařízení je obzvláště důležité, aby Komise vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(96)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení ročního rozpisu celkových zdrojů, které jsou k dispozici pro závazky v rámci sdíleného řízení, v členění podle členských států, schválení operačních programů a jejich změn, schválení pracovních plánů pro shromažďování údajů, schválení ročních pracovních programů týkajících se technické pomoci z podnětu Komise, konstatování toho, že existují důkazy poukazující na nedodržení povinností v rámci společné rybářské politiky, konstatování toho, že členský stát nesplnil své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, úplné nebo částečné pozastavení vyplácení průběžných plateb týkajících se operačního programu a provedení finanční opravy zrušením celé podpory Unie na operační program nebo její části. Komise by měla přijímat tyto prováděcí akty bez použití nařízení (EU) č. 182/2011.
(97)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být rovněž svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o předkládání jednotlivých částí operačního programu, jednací řád, formát a časové rozvrhy týkající se schvalování a předkládání operačního programu a jeho změn, roční pracovní program podle kapitol I a II hlavy VI, podobu plánu vyrovnání pro nejvzdálenější regiony, použití různých procentních bodů míry veřejné podpory, vzor, který má být členskými státy použit při předkládání finančních údajů Komisi, stanovení zvláštních ukazatelů pro priority Unie, pravidla pro informace zasílané členskými státy a údaje a synergie mezi možnými zdroji údajů, formu a předkládání výroční zprávy o provádění a jednotlivé části, které mají být zahrnuty do předběžných hodnocení. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011 a měl by být použit přezkumný postup.
(98)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být dále svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí skutečných priorit Unie pro vynucování a kontrolu, zahrnující podrobnosti o případných změnách těchto priorit, stanovení pravidel pro předkládání údajů poskytovaných řídícími orgány, technické vlastnosti informací a propagační opatření pro danou operaci a pokyny pro vytvoření znaku a určení standardních barev. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. V zájmu zajištění jednoduššího a rychlejšího postupu by měl být použit poradní postup.
(99)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být s ohledem strukturální obtíže, s nimiž se členské státy potýkají při rozvoji odvětví rybolovu, akvakultury a námořního odvětví, jakož i z důvodu omezených finančních prostředků členských států, dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu rozsahu a dopadu operací, které mají být financovány v rámci operačních programů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(100)
Režim podpory uvedený v tomto nařízení nahrazuje režimy podpory zřízené nařízením (ES) č. 2328/2003, nařízením (ES) č. 861/2006, nařízením (ES) č. 1198/2006, nařízením (ES) č. 791/2007, nařízením (EU) č. 1255/2011 a článkem 103 nařízení (ES) č. 1224/2009. Uvedená nařízení a ustanovení by proto měla být zrušena s účinkem od 1. ledna 2014. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1198/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje ke dni 31. prosince 2013.
(101)
Je vhodné uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s dobou použitelnosti nařízení (EU) č. 1303/2013. Toto nařízení by se proto mělo použít od 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení vymezuje finanční opatření Unie pro provádění:
a)
společné rybářské politiky;
b)
příslušných opatření týkajících se mořského práva;
c)
udržitelného rozvoje rybolovných a akvakulturních oblast a vnitrozemského rybolovu; a
d)
integrované námořní politiky.
Článek 2
Územní působnost
Toto nařízení se vztahuje na operace prováděné na území Unie, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
Článek 3
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, se použijí definice uvedené v článku 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, článku 5 nařízení (EU) č. 1379/13, článku 4 nařízení (ES) č. 1224/2009 a článku 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„společným prostředím pro sdílení informací“ síť systémů s decentralizovanou strukturou, vyvinutá pro účely výměny informací mezi jednotlivými uživateli za účelem zlepšení situační informovanosti o činnostech na moři;
2)
„meziodvětvovými operacemi“ ty iniciativy, které jsou vzájemně výhodné pro různá odvětví nebo odvětvové politiky, jak jsou uvedeny ve Smlouvě o fungování EU, a kterých není možné zcela dosáhnout prostřednictvím opatření zahrnutých v příslušných oblastech politiky;
3)
„systémem pro elektronické zaznamenávání a hlášení“ systém pro elektronické zaznamenávání a předávání údajů podle nařízení (ES) č. 1224/2009;
4)
„Evropskou námořní sítí pro pozorování a sběr dat“ síť, která začleňuje příslušné vnitrostátní námořní programy pro pozorování a shromažďování údajů do společného a přístupného evropského zdroje;
5)
„rybolovnou a akvakulturní oblastí“ oblast, která zahrnuje pobřeží moře, břehy řeky či jezera nebo rybníky či povodí, s významnou úrovní zaměstnanosti v odvětví rybolovu nebo akvakultury, která je ze zeměpisného, hospodářského a sociálního hlediska funkčně stejnorodá a jež byla jako taková označena členským státem;
6)
„rybářem“ každá osoba, která provozuje komerční rybolov, jak je chápán členským státem;
7)
„vnitrozemským rybolovem“ rybolovné činnosti provozované pro obchodní účely ve vnitrozemských vodách prostřednictvím plavidel nebo jiných zařízení včetně zařízení používaných pro rybolov pod ledem;
8)
„integrovaným řízením pobřežních zón“ strategie a opatření, jaké jsou například uvedeny v doporučení Evropského parlamentu a Rady 2002/413/ES (18);
9)
„integrovanou námořní správou“ se rozumí koordinované řízení všech odvětvových politik na úrovni Unie týkajících se oceánů, moří a pobřežních regionů;
10)
„integrovanou námořní politikou“ politika Unie, jejímž cílem je podpořit koordinované a soudržné rozhodování za účelem maximalizace udržitelného rozvoje, hospodářského růstu a sociální soudržnosti členských států a zejména pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionů v Unii, jakož i námořních odvětví, a to prostřednictvím soudržných politik v námořní oblasti a příslušné mezinárodní spolupráce;
11)
„integrovaným námořním dohledem“ iniciativa Unie, jejímž cílem je zvýšit efektivitu a účelnost činností dohledu v evropských mořích prostřednictvím výměny informací a spolupráce napříč odvětvími a hranicemi;
12)
„územním plánováním námořních prostor“ proces, kterým příslušné orgány členských států analyzují a organizují lidské činnosti v mořských oblastech za účelem dosažení ekologických, ekonomických a sociálních cílů;
13)
„opatřením“ se rozumí soubor operací;
14)
„drobným pobřežním rybolovem“ rybolov prováděný rybářskými plavidly o celkové délce menší než 12 metrů, která nepoužívají vlečná rybolovná zařízení uvedená v tabulce 3 v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 (19);
15)
„plavidly provozovanými výlučně ve vnitrozemských vodách“ se rozumí plavidla zabývající se obchodním rybolovem ve vnitrozemských vodách, která nejsou zahrnuta do rejstříku rybářského loďstva Unie.
HLAVA II
OBECNÝ RÁMEC
KAPITOLA I
Zřízení Evropského námořního a rybářského fondu a jeho cíle
Článek 4
Zřízení
Zřizuje se Evropský námořní a rybářský fond (ENRF).
Článek 5
Cíle
ENRF přispívá k dosahování těchto cílů:
a)
podpora rybolovu a akvakultury, jež jsou konkurenceschopné, ekologicky udržitelné, hospodářsky životaschopné a sociálně odpovědné;
b)
podpora provádění společné rybářské politiky;
c)
podpora vyváženého a komplexního územního rozvoje rybolovných a akvakulturních oblastí;
d)
posilováním rozvoje a provádění integrované námořní politiky Unie, a to způsobem doplňujícím politiku soudržnosti a společnou rybářskou politiku;
Sledování těchto cílů nesmí vést ke zvyšování rybolovné kapacity.
Článek 6
Priority Unie
ENRF přispívá ke strategii Evropa 2020 a k provádění společné rybářské politiky. Naplňuje níže uvedené priority Unie v oblasti udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury a souvisejících činností, které odrážejí příslušné tematické cíle uvedené v nařízení (EU) č. 1303/2013:
1)
Podpora environmentálně udržitelného, inovativního a konkurenceschopného rybolovu založeného na znalostech a účinně využívajícího zdroje sledováním těchto specifických cílů:
a)
snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí včetně předcházení nežádoucím úlovkům a jejich co nejvýraznějšího možného omezení;
b)
ochrana a obnova vodní biologické rozmanitosti a ekosystémů;
c)
zajištění rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými právy;
d)
zvyšování konkurenceschopnosti a životaschopnosti podniků zabývajících se rybolovem včetně drobného pobřežního loďstva a zlepšení bezpečnosti nebo pracovních podmínek;
e)
poskytování podpory pro posilování technologického rozvoje, inovací včetně zvyšování energetické účinnosti a předávání znalostí;
f)
rozvoj odborné přípravy, nových profesních dovedností a celoživotního učení;
2)
Podpora environmentálně udržitelné, inovativní a konkurenceschopné akvakultury založené na znalostech a účinně využívající zdroje sledováním těchto specifických cílů:
a)
poskytování podpory pro posilování technologického rozvoje, inovací a předávání znalostí;
b)
zlepšování konkurenceschopnosti a životaschopnosti podniků akvakultury včetně zlepšení bezpečnosti nebo pracovních podmínek, zejména v případě malých a středních podniků;
c)
ochrana a obnova vodní biologické rozmanitosti a posílení ekosystémů souvisejících s akvakulturou a podpora akvakultury účinně využívající zdroje;
d)
podpora akvakultury s vysokou úrovní ochrany životního prostředí, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a veřejného zdraví a bezpečnosti;
e)
rozvoj odborné přípravy, nových profesních dovedností a celoživotního učení;
3)
Podpora provádění společné rybářské politiky sledováním těchto specifických cílů:
a)
zdokonalení a poskytování vědeckých poznatků, jakož i zlepšení shromažďování údajů a jejich správy;
b)
poskytnutí podpory pro monitorování, kontroly a vynucování, posílení institucionální kapacity a efektivní veřejné správy, aniž by se zvýšila administrativní zátěž;
4)
Zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti sledováním tohoto specifického cíle: podpora hospodářského růstu, sociálního začleňování a vytváření pracovních míst a podpora uplatnitelnosti na trhu práce a mobility pracovních sil v pobřežních a vnitrozemských komunitách závislých na rybolovu a akvakultuře, včetně diverzifikace činností v rámci odvětví rybolovu a do dalších odvětví námořního hospodářství.
5)
Podpora uvádění na trh a zpracování sledováním těchto specifických cílů:
a)
zlepšování organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury;
b)
podpora investic do odvětví zpracování a uvádění na trh.
6)
Podpora provádění integrované námořní politiky.
KAPITOLA II
Sdílené a přímé řízení
Článek 7
Sdílené a přímé řízení
1. Opatření, na něž se vztahuje hlava V, jsou financována z ENRF v souladu se zásadou sdíleného řízení mezi Unií a členskými státy a společná pravidla stanovená v nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Opatření, na něž se vztahuje hlava VI, jsou financována z ENRF v souladu se zásadou přímého řízení.
KAPITOLA III
Obecné zásady pomoci v rámci sdíleného řízení
Článek 8
Státní podpora
1. Aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, použijí se pro podporu poskytovanou členskými státy podnikům v odvětví rybolovu a akvakultury články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU.
2. Články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU se však nepoužijí na platby uskutečněné členskými státy podle tohoto nařízení a v souladu s ním, které spadají do působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU.
3. Vnitrostátní předpisy zavádějící financování z veřejných prostředků, které přesahuje ustanovení tohoto nařízení týkající se plateb uvedených v odstavci 2, se posuzují jako celek na základě odstavce 1.
4. U produktů rybolovu a akvakultury uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU, na něž se vztahují její články 107, 108 a 109, může Komise v souladu s článkem 108 Smlouvy o fungování EU schválit v nejvzdálenějších regionech uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU provozní podporu v odvětví produkce, zpracování a uvádění těchto produktů na trh, aby se tím zmírnily zvláštní obtíže zemědělské produkce v uvedených regionech způsobené odlehlostí, ostrovní povahou a vzdálenou polohou.
Článek 9
Zvláštní předběžné podmínky
Pro ENRF se použijí zvláštní předběžné podmínky uvedené v příloze IV.
KAPITOLA IV
Přípustnost žádostí a nezpůsobilé operace
Článek 10
Přípustnost žádostí
1. Žádosti podané provozovatelem nejsou přípustné pro podporu z ENRF v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4 tohoto článku, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený provozovatel:
a)
dopustil závažného porušení předpisů podle článku 42 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (20) nebo čl. 90 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009;
b)
podílel na provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel uvedených na unijním seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov podle čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1005/2008 nebo plavidel plujících pod vlajkou zemí určených jako nespolupracující třetí země podle článku 33 uvedeného nařízení;
c)
dopustil závažných porušení pravidel společné rybářské politiky určených takto v jiných právních aktech přijatých Evropským parlamentem a Radou; nebo
d)
dopustil kteréhokoli z trestných činů uvedených v článcích 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/99/ES (21), pokud je podána žádost o podporu podle hlavy V kapitoly II tohoto nařízení.
2. Příjemce po podání žádosti musí nadále splňovat podmínky uvedené v odst. 1 písm. a) až d) po celou dobu provádění operace a po dobu pěti let po uskutečnění poslední platby tomuto příjemci.
3. Žádosti podané provozovatelem nejsou přípustné v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4 tohoto článku, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený provozovatel dopustil podvodu podle definice v článku 1 Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (22) v rámci Evropského rybářského fondu nebo ENRF.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o:
a)
určení doby uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku, která musí být přiměřená povaze, závažnosti, době trvání a opakování závažného porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu a která nesmí být kratší než jeden rok;
b)
určení příslušných počátečních nebo koncových dat doby uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku.
5. Členské státy požadují, aby provozovatelé podávající žádost v rámci ENRF poskytli řídícímu orgánu podepsané prohlášení potvrzující, že splňují kritéria uvedená v odstavci 1 tohoto článku a že se v rámci Evropského námořního fondu nebo ENRF nedopustili podvodu, jak uvádí odstavec 3 tohoto článku. Členské státy před schválením operace ověří pravdivost tohoto prohlášení na základě informací dostupných podle vnitrostátního rejstříku porušení předpisů uvedeného v článku 93 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo na základě jiných dostupných údajů.
Pro účely prvního pododstavce členský stát poskytne na žádost jiného členského státu informace obsažené ve svém vnitrostátním rejstříku porušení předpisů, jak je uvedeno v článku 93 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 11
Nezpůsobilé operace
V rámci ENRF nejsou způsobilé tyto operace:
a)
operace zvyšující rybolovnou kapacitu plavidla nebo zařízení zvyšující schopnost plavidla vyhledat ryby;
b)
stavba nových rybářských plavidel nebo dovoz rybářských plavidel;
c)
dočasné nebo trvalé zastavení rybolovných činností, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak;
d)
průzkumný rybolov;
e)
převod vlastnictví podniku;
f)
přímé vysazování ryb, pokud není výslovně stanoveno jako opatření na ochranu v právním předpisu Unie, nebo v případě experimentálního vysazování ryb.
HLAVA III
FINANČNÍ RÁMEC
Článek 12
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet Unie přidělený ENRF podle hlavy V tohoto nařízení se plní v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem 4 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Rozpočet Unie přidělený ENRF podle hlavy VI tohoto nařízení plní přímo Komise v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (23).
3. Jakékoliv zrušení celého rozpočtového závazku v rámci přímého řízení nebo jeho části Komisí musí být v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a případně s článkem 123 tohoto nařízení.
4. V souladu s články 30 a 53 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se použije zásada řádného finančního řízení.
Článek 13
Rozpočtové prostředky v rámci sdíleného řízení
1. Prostředky, které jsou k dispozici na závazky z ENRF pro období 2014 až 2020 v rámci sdíleného řízení, činí 5 749 331 600 EUR v běžných cenách v souladu s ročním rozpisem stanoveným v příloze II.
2. Částka 4 340 800 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na udržitelný rozvoj rybolovu, akvakultury a rybolovných oblastí, na uvádění na trh a zpracování a na technickou pomoc z podnětu členských států podle kapitol I, II, III, IV a VII hlavy V, s výjimkou článku 67.
3. Částka 580 000 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na kontrolní a vynucovací opatření podle článku 76.
4. Částka 520 000 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na shromažďování údajů podle článku 77.
5. Částka 192 500 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na vyrovnání pro nejvzdálenější regiony podle kapitoly V hlavy V. Toto vyrovnání nepřekročí za rok:
a)
6 450 000 EUR pro Azory a Madeiru,
b)
8 700 000 EUR pro Kanárské ostrovy,
c)
12 350 000 EUR pro francouzské nejvzdálenější regiony uvedené v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
6. Částka 44 976 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na podporu skladování podle článku 67.
7. Částka 71 055 600 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na opatření týkající se integrované námořní politiky podle kapitoly VIII hlavy V.
8. Členské státy mají možnost využívat zaměnitelně finanční prostředky dostupné podle odstavců 3 a 4.
Článek 14
Rozpočtové prostředky v rámci přímého řízení
1. Prostředky, které jsou k dispozici na závazky z ENRF pro období 2014 až 2020 v rámci sdíleného řízení podle kapitoly I a III hlavy VI, činí 647 275 400 EUR v běžných cenách.
2. Pro účely hlavy VI kapitol I a II je orientační rozdělení finančních prostředků mezi cíle uvedené v článcích 82 a 85 stanoveno v příloze III.
3. Komise se může od orientačních procentuálních podílů uvedených v odstavci 2 v jednotlivých případech odchýlit maximálně o 5 % hodnoty finančního krytí.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o úpravy procentuálních podílů stanovených v příloze III.
Článek 15
Přezkum v polovině období
Komise přezkoumá provádění hlavu VI kapitoly I a II včetně potřeby úprav orientačního rozdělení finančních prostředků stanoveného v příloze III a do 30. června 2017 předloží Evropskému parlamentu a Radě průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a kvalitativních a kvantitativních aspektech ERNF.
Článek 16
Finanční rozdělení pro sdílené řízení
1. Prostředky dostupné pro závazky členských států uvedené v čl. 13 odst. 2 až 7 pro období 2014 až 2020 v souladu s tabulkou v příloze II jsou stanoveny na základě těchto objektivních kritérií:
a)
pokud jde o hlavu V, s výjimkou článků 76 a 77:
i)
úroveň zaměstnanosti v odvětvích rybolovu a mořské a sladkovodní akvakultury včetně zaměstnanosti v oblasti souvisejícího zpracování,
ii)
úroveň produkce v odvětvích rybolovu a mořské a sladkovodní akvakultury včetně souvisejícího zpracování, a
iii)
podíl drobného pobřežního rybářského loďstva v rámci rybářského loďstva;
b)
pokud jde o články 76 a 77:
i)
rozsah kontrolních úkolů dotčeného členského státu, s přihlédnutím k velikosti rybářského loďstva členského státu a velikosti mořské oblasti, která má být kontrolována, objemu vykládek a hodnoty dovozu ze třetích zemí;
ii)
dostupné prostředky pro kontrolu vzhledem k rozsahu kontrolních úkolů členského státu, kdy jsou dostupné prostředky určeny s přihlédnutím k počtu kontrol provedených na moři a inspekcí vykládek;
iii)
rozsah úkolů dotčeného členského státu týkajících se shromažďování údajů, s přihlédnutím k velikosti rybářského loďstva členského státu, objemu vykládek a velikosti produkce akvakultury, rozsahu činností vědeckého sledování na moři a počtu průzkumů, jichž se členský stát účastní, a
iv)
dostupné zdroje pro sběr údajů ve srovnání s rozsahem úkolů členského státu týkajících se shromažďování údajů, kdy jsou dostupné prostředky určeny s přihlédnutím k lidským zdrojům a technickým prostředkům potřebným k provádění vnitrostátního programu odběru vzorků pro shromažďování údajů.
c)
pokud jde o všechna opatření, historická rozdělení finančních prostředků podle nařízení (ES) č. 1198/2006 a historická spotřeba podle nařízení (ES) č. 861/2006.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí, kterým se stanoví roční rozpis celkových zdrojů v členění podle členských států.
HLAVA IV
PROGRAMOVÁNÍ
KAPITOLA I
Programování opatření financovaných v rámci sdíleného řízení
Článek 17
Příprava operačních programů
1. Každý členský stát vypracuje jediný operační program pro provádění priorit Unie stanovených v článku 6, které mají být spolufinancovány z ENRF.
2. Členský stát stanoví operační program v úzké spolupráci s partnery uvedenými v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pro část operačního programu uvedeného v čl. 18 odst. 1 písm. o) Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme do 31. května 2014 konkrétní priority Unie pro politiku vynucování a kontroly. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
Článek 18
Obsah operačního programu
1. Kromě prvků uvedených v článku 27 nařízení (EU) č. 1303/2013 operační program obsahuje:
a)
analýzu situace z hlediska silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb a určení potřeb, které je nutno řešit v dané zeměpisné oblasti, případně i včetně přímoří, na niž se program vztahuje.
Analýza se soustředí na příslušné priority Unie stanovené v článku 6 tohoto nařízení, a případně musí být v souladu s víceletým národním strategickým plánem pro akvakulturu uvedeným v článku 34 nařízení (EU) č. 1380/2013, a na pokrok v dosahování dobrého stavu prostředí vypracováním a prováděním strategie pro mořské prostředí podle článku 5 směrnice 2008/56/ES. Specifické potřeby týkající se pracovních míst, životního prostředí, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně a podpory inovací jsou posuzovány ve vztahu k prioritám Unie, s cílem nalézt nejvhodnější odpovědi na úrovni jednotlivých priorit týkajících se příslušných oblastí;
b)
popis strategie ve smyslu článku 27 nařízení (EU) č. 1303/2013 dokládající, že:
i)
pro jednotlivé priority Unie zahrnuté v programu jsou stanoveny vhodné cíle na základě společných ukazatelů uvedených v článku 109 tohoto nařízení;
ii)
výběr příslušných opatření vyplývá logicky z jednotlivých priorit Unie zvolených v příslušném programu, přičemž se zohlední závěry předběžného hodnocení a analýzy podle písmene a) tohoto odstavce. V případě opatření za účelem trvalého zastavení rybolovných činností podle článku 34 tohoto nařízení popis strategie zahrnuje cíle a opatření, jež mají být přijata, v zájmu snížení rybolovné kapacity v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 1380/2013. Rovněž se uvede popis metody pro výpočet prémie udělované podle článků 33 a 34 tohoto nařízení;
iii)
přidělení finančních prostředků na priority Unie zahrnuté v programu je odůvodnitelné a dostačuje k dosažení stanovených cílů;
c)
případně konkrétní potřeby oblastí Natura 2000, zavedených směrnicí Rady 92/43/EHS (24) a příspěvek programu ke zřízení ucelené sítě oblastí obnovy rybích populací podle článku 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
d)
posouzení konkrétních předběžných podmínek uvedených v článku 9 a příloze IV tohoto nařízení a v případě potřeby opatření uvedená v čl. 19 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013;
e)
popis výkonnostního rámce ve smyslu článku 22 a přílohy II nařízení (EU) č. 1303/2013;
f)
seznam vybraných opatření, uspořádaných podle priorit Unie;
g)
seznam kritérií používaných pro výběr rybolovných a akvakulturních oblastí podle hlavy V kapitoly III;
h)
seznam výběrových kritérií pro komunitně vedené strategie místního rozvoje podle hlavy V kapitoly III;
i)
v členských státech, kde lze více než 1 000 plavidel považovat za plavidla pro drobný pobřežní rybolov, akční plán pro rozvoj, konkurenceschopnost a udržitelnost drobného pobřežního rybolovu;
j)
požadavky na hodnocení a plán hodnocení podle článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013 a opatření, která mají být přijata pro řešení zjištěných potřeb;
k)
finanční plán, který má být navržen s ohledem na článek 20 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v souladu s prováděcím aktem Komise podle čl. 16 odst. 2 tohoto nařízení a který zahrnuje:
i)
tabulku uvádějící celkový příspěvek ENRF plánovaný na každý rok,
ii)
tabulku uvádějící použitelné prostředky ENRF a míru spolufinancování v rámci priorit Unie stanovených v článku 6 tohoto nařízení, jakož i technickou pomoc; odchylně od obecného pravidla stanoveného v čl. 94 odst. 2 tohoto nařízení tato tabulka případně uvádí samostatně prostředky ENRF a míry spolufinancování, které se použijí pro podporu uvedenou v článcích 33 a 34, čl. 41 odst. 2, článcích 67 a 70, čl. 76 odst. 2 písm. a) až d) a f) až l), čl. 76 odst. 2 písm. e) a článku 77 tohoto nařízení.
l)
informace o doplňkovosti a koordinaci s fondy ESI a jinými příslušnými finančními nástroji Unie a členských států;
m)
prováděcí opatření k operačnímu programu včetně:
i)
určení orgánů uvedených v článku 123 nařízení (EU) č. 1303/2013 a pro informaci stručný popis systému řízení a kontroly;
ii)
popisu příslušných úloh místních akčních skupin v oblasti rybolovu (FLAG), řídícího orgánu nebo určeného subjektu pro veškeré úkoly v oblasti provádění komunitně vedené strategie místního rozvoje;
iii)
popisu postupů monitorování a hodnocení, jakož i obecného složení monitorovacího výboru uvedeného v článku 48 nařízení (EU) č. 1303/2013;
iv)
ustanovení k zajištění propagace programu v souladu s článkem 119 tohoto nařízení;
n)
seznam partnerů podle článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013 a výsledky konzultace s partnery;
o)
pro cíl zajištění zvýšené úrovně dodržování pravidel prostřednictvím kontroly uvedené v čl. 6 bodu 3 písm. b) a v souladu se skutečnými prioritami přijatými Komisí podle čl. 17 odst. 3:
i)
seznam subjektů, které provádějí systém kontroly, inspekce a vynucování, a stručný popis jejich dostupných lidských a finančních zdrojů pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu a jejich hlavní dostupné vybavení pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu, zejména počet lodí, letadel a vrtulníků,
ii)
hlavní cíle kontrolních opatření, která se mají provádět, s využitím ukazatelů dopadu, které budou stanoveny v souladu s článkem 109,
iii)
specifické cíle, kterých má být dosaženo v souladu s prioritami Unie podle článku 6, a podrobný popis podle kategorie po celé programové období;
p)
za účelem shromažďování údajů pro udržitelné řízení rybolovu podle čl. 6 bodu 3 písm. a) a v souladu s víceletým programem Unie uvedeným v článku 3 nařízení (ES) č. 199/2008:
i)
popis činností shromažďování údajů v souladu s čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013;
ii)
popis postupů pro ukládání údajů, správy a využívání údajů;
iii)
popis způsobilosti pro dosahování řádného finančního a administrativního řízení shromážděných údajů;
Část operačního programu uvedená v písmenu p) je doplněna v souladu s článkem 21 tohoto nařízení.
2. Operační program zahrnuje metody pro výpočet zjednodušených nákladů podle čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013 a dodatečných nákladů nebo ztráty příjmů v souladu s článkem 96 tohoto nařízení a metodu pro výpočet vyrovnání podle příslušných kritérií stanovených pro každou z využitých činností podle čl. 40 odst. 1 a článků 53, 54 a 55, čl. 56 odst. 1 písm. f) a článku 67 tohoto nařízení. V případě potřeby jsou zahrnuty rovněž informace o předběžných platbách pro skupiny FLAG podle článku 62 tohoto nařízení.
3. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro prezentaci jednotlivých částí popsaných v odstavcích 1 a 2 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Článek 19
Schválení operačního programu
1. S výhradou článku 29 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise přijímá prováděcí akty, jimiž schválí operační program.
2. Pro účely přijetí prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 tohoto článku Komise přezkoumá, zda opatření uvedená v čl. 18 odst. 1 písm. b) bodu ii) mohou skutečně odstranit zjištěnou nadměrnou kapacitu.
Článek 20
Změna operačního programu
1. Komise přijímá prováděcí akty, jimiž schválí změnu operačního programu.
2. V zájmu přizpůsobení se vyvíjejícím se potřebám v oblasti kontroly může Komise přijmout každé dva roky prováděcí akty, jimž upřesní veškeré změny priorit Unie v oblasti politiky vynucování a kontroly uvedené v čl. 17 odst. 3 a odpovídajících způsobilých operací, které je třeba upřednostnit. Tyto prováděcí akty se přijímají s poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
3. Členské státy mohou předložit změnu svých operačních programů s ohledem na nové priority stanovené v prováděcích aktech uvedených v odstavci 2 tohoto článku. V souladu se zásadou proporcionality se pro tyto změny operačních programů použije zjednodušený postup přijatý v souladu s čl. 22 odst. 2.
Článek 21
Pracovní plány pro shromažďování údajů
1. Pro účely použití čl. 18 odst. 1 písm. p) tohoto nařízení předloží členské státy elektronicky Komisi pracovní plány shromažďování údajů podle čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 199/2008, a to do 31. října roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu, ledaže dosud platí stávající plán, v kterémžto případě o tom uvědomí Komisi. Obsah těchto plánů musí být v souladu s čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení.
2. Komise přijme prováděcí akty, jimiž schválí pracovní plány uvedené v odstavci 1, do 31. prosince roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu.
Článek 22
Pravidla týkající se postupů a harmonogramů
1. Komise může přijmout prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro postupy, formu a časové plány pro:
a)
schvalování operačních programů,
b)
předkládání a schvalování návrhů změn operačních programů včetně jejich vstupu v platnost a četnosti předkládání během programového období,
c)
předkládání a schvalování návrhů změn podle čl. 20 odst. 3,
d)
předkládání pracovních plánů pro shromažďování údajů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
2. Postupy a časové plány budou zjednodušeny v případě:
a)
změny operačních programů týkající se převodu finančních prostředků mezi prioritami Unie za podmínky, že nepřekračují 10 % částky přidělené na příslušnou prioritu Unie;
b)
změny operačních programů týkající se zavedení nebo zrušení opatření nebo typů příslušných operací a souvisejících informací a ukazatelů;
c)
změny operačních programů týkající se změn v popisu opatření včetně změn podmínek způsobilosti;
d)
změn uvedených v čl. 20 odst. 3, jakož i v případě dalších změn části operačního programu uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. n).
3. Odstavec 2 se nepoužije na opatření uvedená v článcích 33, 34 a v čl. 41 odst. 2.
KAPITOLA II
Programování opatření financovaných v rámci přímého řízení
Článek 23
Roční pracovní program
1. Pro účely provádění hlavy VI přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní programy v souladu s cíli stanovenými v těchto kapitolách. V případě kapitol I a II hlavy VI se tyto prováděcí akty přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
2. Roční pracovní programy zahrnují:
a)
popis financovaných činností a cíle, jež jednotlivé činnosti sledují, které musí být v souladu s cíli stanovenými v článcích 82 a 85. Obsahuje také určení částky přidělené na každou činnost, orientační harmonogram provádění, jakož i informace o provádění těchto činností;
b)
pro granty a související opatření základní hodnotící kritéria, která se stanoví tak, aby bylo možno co nejlépe dosáhnout cílů sledovaných operačním programem, a maximální míru spolufinancování;
HLAVA V
OPATŘENÍ FINANCOVANÁ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Udržitelný rozvoj rybolovu
Článek 24
Specifické cíle
Podpora v rámci této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 1.
Článek 25
Obecné podmínky
1. Majitel rybářského plavidla, který obdržel podporu podle této kapitoly, nepřevede toto plavidlo mimo Unii po dobu nejméně pěti let ode dne, kdy byla tato podpora příjemci skutečně vyplacena. Pokud by bylo plavidlo v průběhu tohoto období převedeno, vybere členský stát neoprávněně vyplacené částky určené na provoz zpět, a to v poměrné výši odpovídající období, během něhož nebyla podmínka stanovená v první větě tohoto odstavce splněna.
2. Provozní náklady nejsou způsobilé, pokud v této kapitole není výslovně stanoveno jinak.
3. Celkový finanční příspěvek z ENRF na opatření uvedená v článcích 33 a 34 a výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů podle článku 41 nepřekročí vyšší z těchto prahových hodnot:
a)
6 000 000 EUR, nebo
b)
15 % finanční podpory Unie přidělené příslušným členským státem na priority Unie stanovené v čl. 6 bodech 1, 2 a 5.
4. Celkový finanční příspěvek z ENRF na opatření uvedená v čl. 29 odst. 4 nepřekročí 5 % finanční podpory Unie přidělené jednotlivým členským státům.
5. Podpora majitelům plavidel udělená podle článku 33 se odečte od podpory udělené majitelům plavidel podle článku 34 na totéž plavidlo.
Článek 26
Inovace
1. Za účelem povzbuzení inovací v oblasti rybolovu může ENRF podporovat projekty zaměřené na vývoj nebo zavádění nových nebo podstatně zdokonalených produktů a vybavení, nových nebo zdokonalených postupů a technik, nových nebo zdokonalených řídicích a organizačních systémů, a to i na úrovni zpracování a uvádění na trh.
2. Operace financované podle tohoto článku se provádějí ve spolupráci s vědeckým nebo technickým subjektem uznaným členským státem nebo Unií. Tento vědecký nebo technický subjekt ověřuje výsledky těchto operací, nebo prostřednictvím takového subjektu.
3. Výsledky operací financovaných v rámci tohoto článku jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 27
Poradenské služby
1. V zájmu zlepšení celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti provozovatelů a s cílem podpořit udržitelný rybolov může ENRF podporovat:
a)
studie proveditelnosti a poradenské služby posuzující životaschopnost projektů potenciálně způsobilých pro podporu podle této kapitoly;
b)
poskytování odborných doporučení v oblasti environmentální udržitelnosti, se zaměřením na omezení a pokud možno odstranění negativních dopadů rybolovných činností na mořské, suchozemské a sladkovodní ekosystémy;
c)
poskytování odborného poradenství v oblasti obchodních a marketingových strategií.
2. Studie proveditelnosti, poradenské služby a poradenství podle odstavce 1 jsou poskytovány vědeckými, akademickými, odbornými nebo technickými subjekty nebo subjekty poskytujícími ekonomické poradenství s požadovanými pravomocemi.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje provozovatelům, organizacím rybářů, včetně organizací producentů nebo veřejnoprávních subjektů.
4. Pokud podpora podle odstavce 1 nepřekročí částku 4 000 EUR, může být příjemce vybrán prostřednictvím zrychleného řízení.
Článek 28
Partnerství mezi vědci a rybáři
1. S cílem podpořit předávání znalostí mezi vědci a rybáři může ENRF podporovat:
a)
vytváření sítí, dohod o partnerství či sdružení mezi jedním nebo více nezávislými vědeckými subjekty a rybáři nebo jednou nebo více organizacemi rybářů, a to s případnou účastí technických subjektů;
b)
činnosti prováděné v rámci sítí, dohod o partnerství či sdružení vytvořených v souladu s písmenem a).
2. Činnosti uvedené v odst. 1 písm. b) mohou zahrnovat činnosti v oblasti shromažďování a správy údajů, studie, pilotní projekty, šíření znalostí a výsledků výzkumu, semináře a osvědčené postupy.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 může být poskytnuta veřejnoprávním subjektům, rybářům, organizacím rybářů, skupinám FLAG a nevládním organizacím.
Článek 29
Podpora lidského kapitálu, tvorby pracovních míst a sociálního dialogu
1. S cílem podpořit lidský kapitál, tvorbu pracovních míst a sociální dialog může ENRF podporovat:
a)
odbornou přípravu, celoživotní učení, společné projekty, šíření poznatků ekonomické, technické, regulační nebo vědecké povahy a inovačních postupů a osvojování nových odborných dovedností, zejména spojených s udržitelným řízením mořských ekosystémů, hygienou, zdravím, bezpečností, činnostmi v námořním odvětví, inovacemi a podnikáním;
b)
vytváření sítí a výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi zúčastněnými stranami, včetně organizací prosazujících rovné příležitosti mezi muži a ženami, podporu úlohy žen v rybářských komunitách a prosazování nedostatečně zastoupených skupin zapojených do drobného pobřežního rybolovu nebo rybolovu uskutečňovaného z břehu;
c)
sociální dialog na unijní, vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni za účasti rybářů, sociálních partnerů a jiných příslušných zúčastněných stran.
2. Podpora uvedená v odstavci 1 může být rovněž poskytnuta manželkám nebo manželům samostatně výdělečně činných rybářů nebo - v míře odpovídající rozsahu jejich uznání vnitrostátními právními předpisy - životním partnerům samostatně výdělečně činných rybářů, za podmínek uvedených v čl. 2 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/41/EU (25).
3. Podporu podle odst. 1 písm. a) lze poskytnout pro účely odborné přípravy osob mladších 30 let, které jsou v daném členském státě uznány jako nezaměstnané (dále jen „stážisté“), a to po dobu nepřesahující dva roky. Tato podpora je omezena na stáže na palubě rybářské lodi provozující drobný pobřežní rybolov, která je ve vlastnictví profesionálního rybáře ve věku alespoň 50 let, kdy je stáž formalizována smlouvou mezi stážistou a vlastníkem plavidla, která je uznána dotčeným členským státem, včetně kurzů o udržitelných rybolovných postupech a zachování mořských biologických zdrojů v souladu s definicí obsaženou v nařízení (EU) č. 1380/2013. Stážisté musí být na palubě v doprovodu profesionálního rybáře ve věku alespoň 50 let.
4. Podpora podle odstavce 3 se poskytuje profesionálním rybářům na pokrytí platu stážisty a související poplatky a vypočítá se na základě čl. 65 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 s přihlédnutím k hospodářské situaci a životní úrovni daného členského státu. Tato podpora nepřekročí maximální výši 40 000 EUR pro každého příjemce během programového období.
Článek 30
Diverzifikace a nové formy příjmů
1. ENRF může poskytovat podporu investicím přispívajícím k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do lodí, cestovního ruchu s nabídkou rybaření, restaurací, environmentálních služeb v oblasti rybolovu a výchovných činností v oblasti rybolovu.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje rybářům, kteří:
a)
předloží podnikatelský plán na rozvoj svých nových aktivit a
b)
mají odpovídající profesní dovednosti, které mohou být získány prostřednictvím operací financovaných podle čl. 29 odst. 1 písm. a).
3. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje, pouze pokud se k hlavním činnostem rybáře váží doplňkové činnosti.
4. Částka podpory poskytnuté podle odstavce 1 nepřesáhne 50 % rozpočtu předpokládaného v podnikatelském plánu pro každou operaci a v případě žádného příjemce nepřekročí maximální výši 75 000 EUR.
Článek 31
Podpora zahájení podnikání mladých rybářů
1. ENRF může poskytovat podporu mladým rybářům na zahájení podnikání.
2. Podpora podle tohoto článku může být poskytnuta pouze na první pořízení rybářského plavidla:
a)
jehož celková délka je menší než 24 metrů,
b)
které je vybaveno pro rybolov na moři,
c)
jehož stáří je mezi 5 a 30 lety, a
d)
jež patří do skupiny loďstva, u které zpráva o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázala vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
3. Pro účely tohoto článku se „mladými rybáři“ rozumí fyzické osoby, které si chtějí poprvé pořídit rybářské plavidlo a které jsou v okamžiku podání žádosti mladší než 40 let a odpracovaly nejméně pět let jako rybáři nebo získaly rovnocenný odborný výcvik. Členské státy mohou vymezit další objektivní kritéria pro mladé rybáře, aby byli způsobilí pro podporu podle tohoto článku.
4. Podpora podle tohoto článku nepřekročí 25 % nákladů na pořízení rybolovného plavidla a v žádném případě nesmí být vyšší než 75 000 EUR na jednoho mladého rybáře.
Článek 32
Zdraví a bezpečnost
1. S cílem zlepšit rybářům hygienické, zdravotní, bezpečnostní a pracovní podmínky může ENRF podporovat investice do rybářských plavidel nebo do jednotlivých zařízení za předpokladu, že tyto investice přesahují požadavky práva Unie nebo vnitrostátního práva.
2. Podpora podle tohoto článku se poskytuje rybářům nebo majitelům rybářských plavidel.
3. Pokud operace spočívá v investici do plavidla, podpora pro totéž rybářské plavidlo není poskytnuta více než jednou pro stejný druh investice během programového období. Pokud operace spočívá v investici do vybavení jednotlivců, podpora pro téhož příjemce není poskytnuta více než jednou pro stejný druh vybavení během programového období.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o určení druhů operací způsobilých podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 33
Dočasné zastavení rybolovných činností
1. ENRF může podporovat opatření pro dočasné zastavení rybolovných činností v případech:
a)
provádění opatření Komise či mimořádných opatření členských států, jak jsou uvedeny v článcích 12 a 13 nařízení (EU) č. 1380/2013, nebo opatření pro zachování zdrojů podle článku 7 uvedeného nařízení, včetně období biologického klidu;
b)
neobnovení dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nebo jejích protokolů;
c)
dočasného zastavení rybolovných činností podle plánu řízení přijatého v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1967/2006 (26) nebo podle víceletého plánu přijatého podle článků 9 a 10 nařízení (EU) č. 1380/2013, pokud je na základě vědeckého poradenství nutné omezení intenzitu rybolovu v zájmu dosažení cílů uvedených v čl. 2 odst. 2 a čl. 2 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1380/2013.
2. Podporu uvedenou v odstavci 1 lze v období 2014-2020 poskytnout na dobu nejvýše šesti měsíců na plavidlo.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 120 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu, nebo
b)
rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká dočasné zastavení, nejméně 120 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
4. Veškeré rybářské činnosti prováděné daným rybářským plavidlem nebo danými rybáři se reálně pozastavují. Příslušný orgán se ujistí, že dané rybářské plavidlo zastavilo veškeré rybolovné činnosti v daném období dočasného zastavení.
Článek 34
Trvalé zastavení rybolovných činností
1. ENRF může podporovat opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností pouze prostřednictvím vrakování rybářských pravidel za předpokladu, že:
a)
toto vrakování je uvedeno v operačním programu uvedeném v článku 18; a
b)
trvalé zastavení je plánováno jako nástroj akčního plánu podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, který uvádí, že kapacita příslušné skupiny loďstva není efektivně vyvážena s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 90 dnů za rok během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu, nebo
b)
rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká trvalé zastavení, nejméně 90 dnů za rok během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
3. Daní rybáři reálně zastaví veškeré rybářské činnosti. Důkaz skutečného zastavení rybářských činností předloží příjemci příslušnému orgánu. Vyrovnávací platba se vrací poměrně podle uplynulé doby, začne-li rybář znovu vykonávat rybářskou činnost v době kratší než dva roky ode dne podání žádosti o podporu.
4. Podpora podle tohoto článku se poskytuje do 31. prosince 2017.
5. Podpora podle tohoto článku se vyplatí pouze po trvalém odstranění rovnocenné kapacity z rejstříku rybářského loďstva Unie a po trvalém odejmutí licencí a povolení k rybolovu. Příjemce nemůže zaregistrovat nové rybářské plavidlo po dobu pěti let po obdržení této podpory. Snížení kapacity v důsledku trvalého zastavení rybolovné činnosti s přispěním veřejné podpory vede k trvalému rovnocennému snížení mezních hodnot rybolovných kapacit uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 1380/2013.
6. Odchylně od odstavce 1 lze udělit pro podporu pro trvalé zastavení rybolovné činnosti, aniž by byla plavidla vrakována, a to za podmínky, že jsou přestavěna pro účely jiných činností než komerční rybolov.
Mimoto lze v zájmu zachování námořního dědictví udělit podporu pro trvalé zastavení rybolovné činnosti, aniž by byla plavidla vrakována, v případě tradičních dřevěných plavidel, a to za podmínky, že nadále plní funkci kulturního dědictví na souši.
Článek 35
Vzájemné fondy pro případy nepříznivých klimatických jevů a ekologických katastrof
1. ENRF může přispívat do vzájemných fondů pro účely platby finančních kompenzací rybářům za hospodářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, ekologickou nehodou a za náklady na záchrannou akci v případě rybářů či rybářských plavidel v případech nehody na moři během rybolovné činnosti.
2. Pro účely odstavce 1 se „vzájemným fondem“ rozumí systém akreditovaný členským státem v souladu s vnitrostátními právními předpisy, v jehož rámci se přidružení rybáři mohou pojistit a jsou jim vypláceny kompenzace za hospodářské ztráty způsobené okolnostmi stanovenými v odstavci 1.
3. Členské státy zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci v důsledku kombinace podpory podle tohoto článku s jinými unijními nebo vnitrostátními nástroji nebo se systémy soukromého pojištění.
4. Aby byl vzájemný fond způsobilý pro podporu podle tohoto článku, musí:
a)
být akreditován příslušným orgánem členského státu v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
b)
mít transparentní politiku, pokud jde o platby do fondu a výběry z fondu a
c)
mít jednoznačná pravidla pro přidělení odpovědnosti za vzniklé dluhy.
5. Členské státy stanoví pravidla pro zřízení a správu vzájemných fondů, zejména pokud jde o poskytování kompenzace a způsobilost rybářů pro tuto kompenzaci v případě nepříznivých klimatických jevů, ekologických nehod či nehod na moři podle odstavce 1, jakož i pro dohled nad dodržováním těchto pravidel. Členské státy zajistí, že se v podmínkách fondu stanoví sankce pro případy nedbalosti ze strany rybáře.
6. Nepříznivé klimatické jevy, ekologické nehody nebo nehody na moři podle odstavce 1 musí být příslušným orgánem dotčeného členského státu formálně uznány.
7. Finanční příspěvky uvedené v odstavci 1 se vztahují pouze na částky vyplacené vzájemným fondem jako finanční kompenzace rybářům. Správní náklady spojené se zřízením vzájemných fondů nejsou pro podporu způsobilé. Členské státy mohou náklady způsobilé pro podporu omezit uplatněním stropů pro každý jednotlivý vzájemný fond.
8. Příspěvky uvedené v odstavcie1 se poskytují pouze na pokrytí ztrát způsobených nepříznivými klimatickými jevy, ekologickými nehodami nebo nehodami na moři, které přesahují hodnotu 30 % ročního obratu dotčeného podniku, přičemž roční obrat je stanoven na základě průměrného obratu podniku během předešlých tří kalendářních let.
9. Z ENRF nelze přispět do počátečního základního kapitálu.
10. Pokud se členské státy rozhodnou omezit náklady způsobilé pro podporu uplatněním stropů pro jednotlivé vzájemné fondy, poskytnou ve svých operačních programech podrobné údaje a odůvodnění ohledně těchto stropů.
Článek 36
Podpora systémů pro přidělování rybolovných práv
1. Za účelem přizpůsobení rybolovných činností rybolovným právům může ENRF podpořit navržení, vývoj, sledování, hodnocení a řízení systémů pro přidělování rybolovných práv.
2. Podpora podle tohoto článku se poskytuje orgánům veřejné moci, právnickým nebo fyzickým osobám nebo organizacím rybářů uznaným příslušným členským státem, včetně uznaných organizací producentů zapojených do kolektivního řízení systémů uvedených v odstavci 1.
Článek 37
Podpora přípravy a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionální spolupráce
1. V zájmu zajištění účinné přípravy a provádění opatření pro zachování zdrojů podle článků 7, 8 a 11 nařízení (EU) č. 1380/2013 a regionální spolupráce podle článku 18 uvedeného nařízení může ENRF podporovat:
a)
přípravu, vývoj a monitorování technických a administrativních prostředků nutných k vypracování a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionalizaci;
b)
zapojení zúčastněných stran a spolupráci mezi členskými státy, pokud jde o přípravu a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionalizaci.
2. ENRF může podporovat přímé obnovení populací podle odstavce 1 pouze v případě, že je toto obnovení plánováno coby opatření pro zachování zdrojů podle právního aktu Unie.
Článek 38
Omezení dopadu rybolovu na mořské prostředí a přizpůsobení rybolovu ochraně druhů
1. Za účelem snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, podpory postupného odstranění výmětů a usnadnění přechodu na udržitelné využívání živých mořských biologických zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 může ENRF podporovat investice do:
a)
vybavení zvyšujícího velikostní nebo druhovou selektivitu lovných zařízení;
b)
plavidel nebo vybavení odstraňujících výměty tím, že předcházejí nežádoucím úlovkům komerčních populací a omezují je, nebo nakládajících s nežádoucími úlovky, které mají být vyloženy v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013;
c)
vybavení omezujícího, a pokud možno eliminujícího fyzikální a biologické dopady rybolovu na ekosystém nebo mořské dno;
d)
vybavení chránícího lovná zařízení a úlovky proti savcům a ptákům chráněným směrnicí Rady 92/43/ES nebo směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (27), za předpokladu, že tím není narušena selektivita rybolovných zařízení a že jsou zavedena všechna odpovídající opatření s cílem zabránit způsobení fyzické újmy predátorům.
2. Odchylně od čl. 11 písm. a) může být podpora uvedená v odstavci 1 poskytnuta v nejvzdálenějších regionech na ukotvená lovná zařízení s uzavíracím mechanismem pouze tehdy, pokud tato zařízení přispívají k udržitelnému a selektivnímu rybolovu.
3. Podpora se pro totéž rybářské plavidlo Unie a pro stejný typ zařízení neposkytne více než jednou během programového období.
4. Podpora je udělena pouze v případě, že zařízení nebo jiné vybavení uvedené v odstavci 1 má prokazatelně lepší výběr velikosti nebo prokazatelně nižší dopad na ekosystém a necílové druhy než standardní zařízení nebo jiné vybavení povolené podle práva Unie nebo příslušného vnitrostátního právního předpisu přijatého v rámci regionalizace podle nařízení (EU) č. 1380/2013.
5. Podpora se poskytuje:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, která jsou registrována jako aktivní plavidla a která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu;
b)
rybářům, kteří vlastní zařízení, které má být vyměněno, a kteří pracovali na palubě rybářského plavidla Unie po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu;
c)
organizacím rybářů uznaným členským státem.
Článek 39
Inovace související se zachováním mořských biologických zdrojů
1. S cílem přispět k postupnému odstranění výmětů a vedlejších úlovků a usnadnit přechod na využívání živých mořských biologických zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, a za účelem snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, jakož i dopadu chráněných predátorů, může ENRF podporovat operace, jejichž cílem je vyvíjet nebo zavádět nové technické či organizační znalosti snižující dopady rybolovných činností na životní prostředí, včetně dokonalejších rybolovných technik a lepší selektivity lovných zařízení, nebo dosáhnout udržitelnějšího využívání mořských biologických zdrojů a koexistence s chráněnými predátory.
2. Operace financované podle tohoto článku se provádějí ve spolupráci s vědeckým nebo technickým subjektem uznaným členským státem, který ověřuje výsledky těchto operací, nebo prostřednictvím takového subjektu.
3. Výsledky operací financovaných v rámci tohoto článku jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
4. Podíl rybářských plavidel zapojených do projektů financovaných v rámci tohoto článku nepřekročí 5 % počtu plavidel vnitrostátního loďstva nebo 5 % prostornosti vnitrostátního loďstva v hrubé prostornosti vypočtené v době podání žádosti. Na žádost členského státu za řádně zdůvodněných okolností a na základě doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) zřízeného rozhodnutím Komise 2005/629/ES (28) může Komise schválit projekty, které limity stanovené v tomto odstavci, překračují.
5. Operace, které nelze kvalifikovat jako rybolov pro vědecké účely v souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 1224/2009 a které spočívají v testování nových rybolovných zařízení nebo metod, se provádějí v mezích rybolovných práv přidělených dotčenému členskému státu.
6. Čisté příjmy vzniklé účastí rybářského plavidla na operaci se odečítají od způsobilých výdajů na operaci v souladu s čl. 68 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013.
7. Pro účely odstavce 6 se pojmem „čisté příjmy“ rozumí příjmy rybářů z prvního prodeje ryb nebo korýšů ulovených během zavádění a testování nových technických nebo organizačních poznatků po odečtení prodejních nákladů, jako jsou poplatky účtované aukčními síněmi.
Článek 40
Ochrana a obnova mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů a režimy vyrovnání v rámci udržitelného provozování rybolovných činností
1. V zájmu ochrany a obnovy mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů v rámci udržitelného provozování rybolovných činností a v příslušných případech za účasti rybářů může ENRF podporovat tyto operace:
a)
sběr odpadu z moře prováděný rybáři, jako například odstraňování ztracených rybolovných zařízení a znečišťujících předmětů;
b)
výstavba, instalace nebo modernizace statických nebo mobilních zařízení určených k ochraně a rozvoji mořských živočichů a rostlin, včetně jejich vědecké přípravy a hodnocení;
c)
přispívání k lepšímu řízení nebo zachování mořských biologických zdrojů;
d)
příprava včetně studií, vypracování, monitorování a aktualizace plánů pro ochranu a řízení pro činností souvisejících s rybolovem, týkajících se lokalit soustavy NATURA 2000 a územně chráněných oblastí uvedených ve směrnici 2008/56/ES a dalších zvláštních stanovišť;
e)
řízení, obnova a monitorování lokalit NATURA 2000 v souladu se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES, v souladu s akčními rámci stanovujícími prioritní opatření podle směrnice 92/43/EHS;
f)
řízení, obnova a monitorování chráněných mořských oblastí s ohledem na provádění opatření územní ochrany uvedených v čl. 13 odst. 4 směrnice 2008/56/ES;
g)
zvýšení environmentálního povědomí se zapojením rybářů v oblasti ochrany a obnovy mořské biologické rozmanitosti;
h)
systémy pro náhradu škod na úlovcích způsobených savci a ptáky chráněnými směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES;
i)
účast na dalších opatřeních zaměřených na zachování a posílení biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, například obnovení specifických mořských a pobřežních stanovišť na podporu udržitelných rybích populací, včetně jejich vědecké přípravy a hodnocení;
2. Podpora podle odst. 1 písm. h) podléhá formálnímu uznání těchto systémů ze strany příslušných orgánů členských států. Členské státy dále zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci škod v důsledku kombinace unijních, vnitrostátních a soukromých systémů náhrady škod.
3. Operace uvedené v tomto článku mohou provádět vědecké či technické veřejnoprávní subjekty, poradní sbory, rybáři nebo organizace rybářů uznané členským státem nebo nevládní organizace v partnerství s organizacemi rybářů nebo se skupinami FLAG.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení nákladů způsobilých pro podporu podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 41
Energetická účinnost a zmírňování změny klimatu
1. Za účelem zmírnění účinků změny klimatu a zlepšení energetické účinnosti rybářských plavidel může ENRF podporovat:
a)
investice do vybavení nebo plavidel zaměřené na snížení emisí znečišťujících látek nebo skleníkových plynů a zvýšení energetické účinnosti rybářských plavidel. Investice do rybolovných zařízení jsou rovněž způsobilé za předpokladu, že nenarušují selektivitu daného rybolovného zařízení;
b)
audity a programy energetické účinnosti;
c)
studie, jejichž cílem je posoudit přispění alternativních pohonných systémů a konstrukcí trupu k energetické účinnosti rybářských plavidel.
2. Podpora na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů může být poskytnuta pouze:
a)
pro plavidla o celkové délce nepřesahující 12 metrů, má-li nový nebo modernizovaný motor nejvýše stejný výkon v kW jako motor stávající;
b)
pro plavidla o celkové délce mezi 12 a 18 metry, má-li nový nebo modernizovaný motor výkon v kW alespoň o 20 % nižší než motor stávající;
c)
pro plavidla o celkové délce mezi 18 a 24 metry, má-li nový nebo modernizovaný motor výkon v kW alespoň o 30 % nižší než motor stávající.
3. Podpora podle odstavce 2 určená na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů může být poskytnuta pouze pro plavidla patřící do skupiny loďstva, u které byla ve zprávě o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázána vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
4. Podpora podle odstavce 2 tohoto článku se poskytuje pouze na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů, které byly úředně ověřeny v souladu s čl. 40 odst. 2 nařízení (ES) č. 1224/2009. Tato podpora se vyplatí až poté, co je požadované snížení kapacity vyjádřené v kW trvale odstraněno z rejstříku rybářského loďstva Unie.
5. Pro rybářská plavidla, na která se nevztahuje ověření výkonu motoru, se podpora podle odstavce 2 tohoto článku poskytuje pouze při výměně nebo modernizaci hlavního nebo pomocného motoru, pro které byla shoda výkonu motoru ověřena v souladu s článkem 41 nařízení (ES) č. 1224/2009 a které byly fyzicky zkontrolovány s cílem zajistit, aby výkon motoru nepřekračoval výkon stanovený v licencích k rybolovu.
6. Snížení výkonu motoru podle odst. 2 písm. b) a c) může být dosaženo u skupiny plavidel v každé kategorii plavidel uvedených v těchto písmenech.
7. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3, podpora z ENRF podle odstavce 2 tohoto článku nepřekročí vyšší z těchto prahových hodnot:
a)
1 500 000 EUR, nebo
b)
3 % finanční podpory Unie přidělené příslušným členským státem na priority Unie stanovené v čl. 6 bodech 1, 2 a 5.
8. Prioritně se řeší žádosti hospodářských subjektů činných v odvětví drobného pobřežního rybolovu, a to až do výše 60 % celkové podpory poskytnuté za účelem výměny nebo modernizace hlavních či pomocných motorů podle odstavce 2 za celé programové období.
9. Podpora podle odstavců 1 a 2 se poskytuje pouze majitelům rybářských plavidel a během programového období nesmí být pro totéž rybářské plavidlo poskytnuta víckrát než jednou pro stejný druh investice.
10. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení nákladů způsobilých pro podporu podle odst. 1 písm. a) tohoto článku.
Článek 42
Přidaná hodnota, kvalita produktů a využívání nežádoucích úlovků
1. V zájmu zlepšení přidané hodnoty nebo jakosti ulovených ryb může ENRF podporovat:
a)
investice poskytující produktům rybolovu přidanou hodnotu, a to zejména tím, že umožňují rybářům provádět zpracování, uvádění na trh a přímý prodej vlastních úlovků;
b)
inovativní investice do plavidel zlepšující jakost produktů rybolovu.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) je podmíněna používáním selektivních lovných zařízení, která mají minimalizovat nežádoucí úlovky, a poskytuje se pouze majitelům rybářských plavidel Unie, která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
Článek 43
Rybářské přístavy, místa vykládky, aukční síně a přístřešky
1. Za účelem posilování kvality, kontroly a sledovatelnosti vyložených produktů, zvyšování energetické účinnosti, přispívání k ochraně životního prostředí nebo zlepšování bezpečnosti a pracovních podmínek může ENRF podporovat investice vylepšující infrastrukturu rybářských přístavů, aukčních síní nebo míst vykládky a přístřešků, včetně investicí do zařízení na vybírání odpadu a znečišťujících předmětů z moře.
2. Za účelem usnadnění plnění povinnosti vykládky všech úlovků v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1379/2013, jakož i dodání přidané hodnoty nedostatečně využívaným složkám úlovků může ENRF podporovat investice do rybářských přístavů, aukčních síní, míst vykládky a přístřešků.
3. Za účelem zlepšení bezpečnosti rybářů může ENRF podporovat investice do výstavby nebo modernizace přístřešků.
4. Podpora se nevztahuje na výstavbu nových přístavů, nových míst vykládky nebo nových aukčních síní.
Článek 44
Vnitrozemský rybolov a vnitrozemští vodní živočichové a rostliny
1. Za účelem snížení dopadu vnitrozemského rybolovu na životní prostředí, zvýšení energetické účinnosti, zvýšení hodnoty nebo jakosti vyložených ryb nebo zlepšení zdravotních, bezpečnostních a pracovních podmínek, lidského kapitálu a odborné přípravy může ENRF podporovat investice:
a)
do podpory lidského kapitálu, vytváření pracovních míst a sociálního dialogu podle článku 29, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
b)
do plavidel nebo do jednotlivých zařízení podle článku 32, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
c)
do zařízení a typů operací podle článků 38 a 39, za podmínek stanovených v uvedených článcích;
d)
do zlepšování energetické účinnosti a zmírňování účinků změny klimatu podle článku 41, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
e)
do zvýšení hodnoty nebo jakosti ulovených ryb podle článku 42, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
f)
do rybářských přístavů, přístřešků a míst vykládky podle článku 43, za podmínek stanovených v uvedeném článku.
2. ENRF může poskytovat podporu na investice související se zahájením podnikání pro mladé rybáře podle článku 31 a za stejných podmínek stanovených v uvedeném článku, s výjimkou požadavku podle odst. 2 písm. b) uvedeného článku.
3. ENRF může podporovat rozvoj a usnadňování inovací v souladu s článkem 26, poradenské služby v souladu s článkem 27 a partnerství mezi vědci a rybáři v souladu s článkem 28.
4. S cílem podpořit diverzifikaci uskutečňovanou vnitrozemskými rybáři může ENRF podporovat diverzifikaci vnitrozemských rybolovných činností na doplňkové činnosti za podmínek stanovených v článku 30.
5. Pro účely odstavce 1 se rozumí:
a)
odkazy na rybářská plavidla v článcích 30, 32, 38, 39, 41 a 42 odkazy na plavidla působící výhradně ve vnitrozemských vodách;
b)
odkazy na mořské prostředí v článku 38 odkazy na prostředí, ve kterém působí vnitrozemské rybářské plavidlo.
6. Za účelem ochrany a rozvoje vodních živočichů a rostlin může ENRF podporovat:
a)
řízení, obnovu a monitorování lokalit soustavy NATURA 2000, na něž mají vliv rybolovné činnosti, a obnovu vnitrozemských vod v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (29), včetně míst pro tření ryb a migračních tras pro stěhovavé druhy ryb, aniž je dotčen čl. 40 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení a případně za účasti vnitrozemských rybářů;
b)
výstavbu, modernizaci nebo instalaci statických nebo mobilních zařízení určených k ochraně a rozvoji vodních živočichů a rostlin, včetně jejich vědecké přípravy, monitorování a hodnocení.
7. Členské státy zajistí, aby plavidla, která obdrží podporu podle tohoto článku, i nadále působila výhradně ve vnitrozemských vodách.
KAPITOLA II
Udržitelný rozvoj akvakultury
Článek 45
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů Unie stanovených v čl. 6 bodu 2.
Článek 46
Obecné podmínky
1. Podpora v rámci této kapitoly je omezena na podniky akvakultury, pokud není v tomto nařízení výslovně uvedeno jinak.
2. Pro účely tohoto článku předloží podnikatelé vstupující do tohoto odvětví podnikatelský plán, a pokud je výše investic vyšší než 50 000 EUR, studii proveditelnosti zahrnující hodnocení dopadů operací na životní prostředí. Podpora podle této kapitoly se poskytne pouze v případě, že se na základě nezávislé marketingové zprávy jasně prokáže, že daný produkt má slibné a udržitelné vyhlídky na trhu.
3. Pokud operace spočívají v investicích do zařízení nebo infrastruktury pro zajištění souladu s budoucími požadavky na životní prostředí, zdraví lidí a zvířat, hygienu nebo dobré životní podmínky zvířat podle právních předpisů Unie, může být podpora poskytována až do dne, kterým se tyto požadavky stanou pro podniky závaznými.
4. Nepodporují se činnosti v oblasti chovu geneticky upravených organismů.
5. Nepodporují se operace v oblasti akvakultury prováděné v chráněných mořských oblastech, dospěl-li na základě hodnocení dopadu na životní prostředí příslušný orgán členského státu k závěru, že by daná operace měla výrazné negativní dopady na životní prostředí, které nelze patřičně zmírnit.
Článek 47
Inovace
1. S cílem stimulovat inovace v oblasti akvakultury může ENRF podporovat operace, jejichž cílem je:
a)
rozvíjet v akvakulturních hospodářstvích technické, vědecké nebo organizační znalosti, které zejména snižují dopad na životní prostředí, snižují závislost na rybím mase a oleji, podporují udržitelné využívání zdrojů v akvakultuře, zlepšují životní podmínky zvířat nebo usnadňují nové udržitelné metody produkce;
b)
vyvíjet nebo uvádět na trh nové akvakulturní druhy s dobrým tržním potenciálem, nové nebo podstatně zdokonalené produkty, nové nebo zdokonalené postupy a nové nebo zdokonalené řídicí a organizační systémy;
c)
zkoumat technickou nebo ekonomickou proveditelnost inovativních produktů nebo procesů.
2. Operace podle tohoto článku se provádějí prostřednictvím veřejných nebo soukromých vědeckých nebo technických subjektů, které jsou uznány každým členským státem a které ověřují výsledky těchto operací, nebo ve spolupráci s takovými subjekty.
3. Výsledky operací, které získaly podporu, jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 48
Produktivní investice do akvakultury
1. ENRF může podporovat:
a)
produktivní investice do akvakultury;
b)
diverzifikaci produkce akvakultury a chovaných druhů;
c)
modernizaci akvakulturních jednotek včetně zlepšování pracovních a bezpečnostních podmínek pracovníků v odvětví akvakultury;
d)
zlepšování a modernizaci související se zdravím a dobrými životními podmínkami zvířat včetně nákupu zařízení zaměřeného na ochranu hospodářství před volně žijícími predátory;
e)
investice snižující negativní dopad nebo posilující pozitivní účinky na životní prostředí a zvyšující účinnost využívání zdrojů;
f)
investice do zvyšování jakosti produktů akvakultury nebo do dodávání přidané hodnoty těmto produktům;
g)
obnovu stávajících rybníků nebo lagun využívaných pro akvakulturu prostřednictvím odbahnění nebo investice s cílem zabránit usazování bahna;
h)
diverzifikaci příjmů pocházejících z podniků akvakultury prostřednictvím rozvoje doplňkových aktivit.
i)
investice umožňující podstatné omezení dopadu podniků akvakultury na využívání a kvalitu vody, zejména díky snížení množství použité vody nebo použitých chemikálií, antibiotik a dalších léčiv nebo zlepšení kvality vody na výstupu, a to včetně nasazení multi-trofických systémů akvakultury;
j)
prosazování uzavřených systémů akvakultury, v nichž jsou produkty akvakultury chovány v uzavřených systémech s recirkulací, a tím je minimalizováno použití vody;
k)
investice zvyšující energetickou účinnost a podporující přechod podniků akvakultury na obnovitelné zdroje energie.
2. Podpora podle odst. 1 písm. h) se poskytuje pouze podnikům akvakultury, a to za předpokladu, že doplňkové činnosti souvisí s hlavní činností podniku akvakultury, včetně cestovního ruchu s nabídkou rybaření, environmentálních služeb v oblasti akvakultury nebo vzdělávacích činností týkajících se oblasti akvakultury.
3. Podpora podle odstavce 1 může být poskytována na zvýšení produkce nebo modernizaci existujících podniků akvakultury nebo výstavbu nových za předpokladu, že takový rozvoj je v souladu s víceletým vnitrostátním strategickým plánem rozvoje akvakultury uvedeným v článku 34 nařízení (EU) č. 1380/2013.
Článek 49
Řídicí, pomocné a poradenské služby pro akvakulturní hospodářství
1. V zájmu zlepšení celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti akvakulturních hospodářství a snížení negativního dopadu jejich provozu na životní prostředí může ENRF podporovat:
a)
zavedení řídicích, pomocných a poradenských služeb pro akvakulturní hospodářství;
b)
nákup poradenských služeb technické, vědecké, právní, ekologické a ekonomické povahy pro hospodářství.
2. Poradenské služby uvedené v odst. 1 písm. b) se vztahují na:
a)
potřeby v oblasti řízení za účelem zajištění souladu akvakulturních hospodářství s právními předpisy Unie a členských států v oblasti životního prostředí, jakož i s požadavky územního plánování námořních prostor;
b)
posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (30) a směrnice 92/43/EHS;
c)
potřeby v oblasti řízení akvakultury za účelem zajištění souladu akvakulturních hospodářství s právními předpisy jednotlivých států a Unie a s právními předpisy v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek vodních živočichů nebo veřejného zdraví;
d)
zdravotní a bezpečnostní normy vycházející z právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů;
e)
obchodní a marketingové strategie.
3. Poradenské služby uvedené v odst. 1 písm. b) poskytují vědecké nebo technické subjekty i subjekty poskytující právnické nebo ekonomické poradenství a mající požadované pravomoci, které jsou uznávané členskými státy.
4. Podpora podle odst. 1 písm. a) se poskytuje pouze veřejnoprávním nebo jiným subjektům vybraným příslušným členským státem za účelem zřízení poradenských služeb pro hospodářství. Podpora podle odst. 1 písm. b) se poskytuje pouze malým a středním podnikům činným v oblasti akvakultury nebo organizacím činným v oblasti akvakultury včetně organizací producentů v této oblasti a včetně sdružení takových organizací producentů.
5. Pokud podpora nepřekročí částku 4 000 EUR, může být příjemce vybrán prostřednictvím zrychleného řízení.
6. Příjemci neobdrží podporu více než jednou za rok pro každou z kategorií poradenských služeb uvedených v odstavci 2.
Článek 50
Podpora lidského kapitálu a vytváření sítí
1. S cílem podpořit lidský kapitál a vytváření sítí v akvakultuře může ENRF podporovat:
a)
odbornou přípravu, celoživotní učení, šíření poznatků vědecké a technické povahy a inovačních postupů, osvojování nových odborných dovedností v oblasti akvakultury a s ohledem na snižování dopadu operací v oblasti akvakultury na životní prostředí;
b)
zlepšování pracovních podmínek a prosazování bezpečnosti při práci;
c)
vytváření sítí a výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi podniky akvakultury nebo profesními organizacemi a dalšími zúčastněnými stranami, včetně vědeckých a technických subjektů a subjektů podporujících rovné příležitosti mezi muži a ženami.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) se neuděluje velkým podnikům činným v oblasti akvakultury, ledaže se účastní sdílení znalostí s malými a středními podniky.
3. Odchylně od článku 46 se podpora podle tohoto článku poskytuje rovněž veřejným nebo poloveřejným organizacím a jiným organizacím uznaným příslušným členským státem.
4. Podpora podle tohoto článku se rovněž poskytuje manželkám nebo manželům samostatně výdělečně činných chovatelů v oblasti akvakultury nebo - v míře odpovídající rozsahu jejich uznání vnitrostátními právními předpisy - životním partnerům samostatně výdělečně činných chovatelů v oblasti akvakultury, za podmínek uvedených v čl. 2 písm. b) směrnice 2010/41/EU.
Článek 51
Zvyšování potenciálu zařízení pro akvakulturu
1. S cílem přispět k rozvoji zařízení a infrastruktury pro akvakulturu a snížit negativní dopad jejich provozu na životní prostředí může ENRF podporovat:
a)
určení a mapování nejvhodnějších oblastí pro rozvoj akvakultury, s případným přihlédnutím k procesům územního plánování, a určení a mapování oblastí, kde by akvakultura měla být v zájmu zachování úlohy těchto oblastí ve fungování ekosystémů vyloučena;
b)
zlepšování a rozvoj podpůrných zařízení a infrastruktur nezbytných pro zvýšení potenciálu zařízení pro akvakulturu a snížení negativních dopadů akvakultury na životní prostředí, včetně investic do pozemkových úprav, dodávek energie či správy vodních zdrojů;
c)
opatření přijatá a provedená příslušnými orgány v souladu s čl. 9 odst. 1 směrnice 2009/147/ES nebo čl. 16 odst. 1 směrnice 92/43/EHS s cílem předcházet závažným škodám na akvakultuře;
d)
opatření přijatá a provedená příslušnými orgány v návaznosti na zjištění zvýšeného úhynu nebo nákaz podle článku 10 směrnice Rady 2006/88/ES (31). Tato opatření mohou zahrnovat přijetí akčních plánů týkajících se korýšů, jejichž účelem je ochrana, obnovení a řízení, včetně podpory producentů korýšů za účelem ochrany přírodních výskytišť a oblastí lovu korýšů.
2. Příjemci podpory podle tohoto článku jsou pouze veřejnoprávní subjekty nebo soukromé subjekty, kterým příslušný členský stát svěřil plnění úkolů uvedených v odstavci 1.
Článek 52
Podpora nových chovatelů uskutečňujících udržitelnou akvakulturu
1. S cílem podpořit podnikání v oblasti akvakultury může ENRF podporovat zřizování podniků udržitelné akvakultury nově začínajícími chovateli.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje chovatelům v oblasti akvakultury zahajujícím podnikání v odvětví za předpokladu, že:
a)
mají odpovídající odborné schopnosti a způsobilost;
b)
zřizují poprvé mikropodniky nebo malé podniky akvakultury jakožto vedoucí tohoto podniku; a
c)
předloží podnikatelský plán pro rozvoj svých aktivit v oblasti akvakultury.
3. Při získávání odpovídajících odborných schopností mohou chovatelé v oblasti akvakultury zahajující podnikání v odvětví využívat podporu podle čl. 50 odst. 1 písm. a).
Článek 53
Přechod na systémy řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí a na ekologickou akvakulturu
1. S cílem podpořit rozvoj ekologické nebo energeticky účinné akvakultury může ENRF podporovat:
a)
přechod produkce akvakultury z konvenčních metod na ekologickou akvakulturu ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (32) a v souladu s nařízením Komise (ES) č. 710/2009 (33);
b)
účast v systémech Unie pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 (34).
2. Podpora se poskytuje pouze příjemcům, kteří se zaváží k účasti v systému EMAS na dobu nejméně tří let nebo k dodržování požadavků ekologické produkce na dobu minimálně pěti let.
3. Podpora se poskytuje ve formě finančního vyrovnání nejvýše za dobu tří let během období přechodu podniku na ekologickou produkci nebo během přípravy na účast v systému EMAS. Členské státy vycházejí při výpočtu vyrovnání ze:
a)
ztráty příjmů nebo dodatečných nákladů vynaložených v období přechodu z konvenční na ekologickou produkci pro operace způsobilé podle odst. 1 písm. a); nebo
b)
dodatečných nákladů vyplývajících z přihlášení k účasti a přípravy na účast v systému EMAS v případě operací způsobilých podle odst. 1 písm. b).
Článek 54
Akvakultura poskytující environmentální služby
1. S cílem podpořit rozvoj akvakultury poskytující environmentální služby může ENRF podporovat:
a)
metody akvakultury slučitelné s určitými environmentálními potřebami a podmíněné určitými požadavky na řízení vyplývajícími z vymezení oblastí NATURA 2000 v souladu se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES;
b)
náklady přímo spojené s účastí na zachovávání a rozmnožování vodních živočichů ex-situ v rámci programů pro ochranu a obnovu biologické rozmanitosti vypracovaných veřejnými orgány nebo pod jejich dohledem;
c)
operace v oblasti akvakultury zahrnující ochranu a zlepšování životního prostředí, biologické rozmanitosti a udržování krajiny a tradičních charakteristik akvakulturních oblastí.
2. Podpora podle odst. 1 písm. a) má formu ročního vyrovnání za vynaložené dodatečné náklady nebo ušlé příjmy v důsledku požadavků na řízení v dotčených oblastech souvisejících s prováděním směrnic 92/43/EHS nebo 2009/147/ES.
3. Podpora podle odst. 1 písm. c) se poskytuje pouze v případě, že se příjemci zaváží plnit po dobu nejméně pěti let požadavky na ochranu vodního prostředí, které přesahují pouhé uplatňování právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů. Environmentální přínosy operace se prokazují předchozím posouzením dopadu prováděným příslušnými subjekty určenými členským státem, nejsou-li environmentální přínosy dané operace již uznané.
4. Podpora podle odst. 1 písm. c) má formu ročního vyrovnání za vynaložené dodatečné náklady nebo ušlé příjmy.
5. Výsledky operací, které získaly podporu, jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 55
Opatření na ochranu veřejného zdraví
1. ENRF může podporovat finanční vyrovnání chovatelům měkkýšů za dočasné přerušení sběru chovaných měkkýšů, pokud k tomuto omezení dojde výhradně z důvodů ochrany veřejného zdraví.
2. Podpora může být přiznána pouze v případě, že přerušení sběru v důsledku kontaminace měkkýšů vyplývá z šíření planktonu produkujícího toxiny nebo přítomnosti planktonu obsahujícího biotoxiny a pokud:
a)
kontaminace trvá po dobu více než čtyř po sobě jdoucích měsíců; nebo
b)
ztráta vyplývající z přerušení sběru přesahuje hodnotu 25 % ročního obratu dotčeného podniku, vypočteného na základě průměrného obratu podniku během tří kalendářních let, které předcházejí roku, kdy došlo k přerušení sběru.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) mohou členské státy pro společnosti s kratší dobou činnosti, než jsou tři roky, stanovit zvláštní pravidla výpočtu.
3. Maximální doba, za kterou může být vyrovnání poskytnuto, je 12 měsíců v celém programovém období. V řádně opodstatněných případech lze tuto dobu jednou prodloužit nejvýše o dalších 12 měsíců na maximální spojenou délku 24 měsíců.
Článek 56
Opatření pro zajištění zdraví a dobrých životních podmínek zvířat
1. Za účelem podpory zdraví a dobrých životních podmínek zvířat v podnicích akvakultury, mimo jiné pokud jde o prevenci a biologickou bezpečnost, může ENRF podporovat:
a)
náklady na tlumení a eradikaci chorob v akvakultuře v souladu s rozhodnutím Rady 2009/470/ES (35) o některých výdajích ve veterinární oblasti, včetně provozních nákladů nezbytných k plnění povinností v rámci eradikačního plánu;
b)
rozvoj osvědčených postupů a kodexů chování, obecných i specifických pro určité druhy, v oblasti biologické bezpečnosti nebo zdraví a dobrých životních podmínek zvířat v akvakultuře;
c)
iniciativy zaměřené na snižování závislosti akvakultury na veterinárních léčivých přípravcích;
d)
veterinární nebo farmaceutické studie a šíření a výměna informací a osvědčených postupů v oblasti veterinárních chorob v akvakultuře s cílem prosazovat správné používání veterinárních léčivých přípravků;
e)
zřizování a provozování sdružení na ochranu zdraví v odvětví akvakultury, uznaných členskými státy;
f)
finanční vyrovnání chovatelům měkkýšů za dočasné přerušení činnosti z důvodu výjimečné masové úmrtnosti, pokud úmrtnost přesáhne hodnotu 20 % nebo pokud ztráta vyplývající z přerušení činnosti přesahuje hodnotu 35 % ročního obratu dotčeného podniku, přičemž roční obrat je stanoven na základě průměrného obratu tohoto podniku během tří let, které předcházejí roku, kdy došlo k pozastavení aktivit.
2. Podpora podle odst. 1 písm. d) se nevztahuje na nákup veterinárních léčivých přípravků.
3. Výsledky studií financovaných podle odst. 1 písm. d) jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
4. Podpora může být poskytnuta také veřejnoprávním subjektům.
Článek 57
Pojištění populace akvakultury
1. V zájmu zajištění příjmů producentů akvakultury může ENRF přispívat na pojištění populací akvakultury, které kryje hospodářské ztráty způsobené alespoň jedním z těchto faktorů:
a)
přírodními katastrofami;
b)
nepříznivými klimatickými jevy;
c)
náhlými změnami kvality a kvantity vody, za něž není příslušný provozovatel odpovědný;
d)
chorobami postihujícími akvakulturu nebo závadami nebo zničením produkčních zařízení, za něž není příslušný provozovatel odpovědný.
2. Výskyt okolností uvedených v odstavci 1 formálně uznává příslušný orgán dotčeného členského státu.
3. Členské státy mohou případně předem stanovit kritéria, na jejichž základě je formální uznání uvedené v odstavci 2 považováno za udělené.
4. Podpora se poskytuje pouze na smlouvy o pojištění populací akvakultury, které kryjí hospodářské ztráty podle odstavce 1 přesahující 30 % průměrného ročního obratu chovatele v oblasti akvakultury, vypočtené na základě průměrného obratu chovatele v oblasti akvakultury během tří kalendářních let předcházejících roku, v němž k hospodářským ztrátám došlo.
KAPITOLA III
Trvale udržitelný rozvoj rybolovných a akvakulturních oblastí
Oddíl 1
Oblast působnosti a cíle
Článek 58
Oblast působnosti
ENRF podporuje udržitelný rozvoj rybolovných oblastí a akvakultury s využitím přístupu k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit podle článku 32 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 59
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů Unie stanovených v čl. 6 bodu 4.
Oddíl 2
Strategie komunitně vedeného místního rozvoje a místní akční skupiny v oblasti rybolovu
Článek 60
Strategie komunitně vedeného místního rozvoje
1. Ve snaze přispět k dosažení cílů uvedených v článku 59 strategie komunitně vedeného místního rozvoje:
a)
maximalizuje účast odvětví rybolovu a akvakultury na udržitelném rozvoji pobřežních a vnitrozemských oblastí rybolovu a akvakultury;
b)
zajišťuje, aby místní komunity plně ke svému prospěchu využívaly příležitostí, které nabízí námořní a pobřežní rozvoj a rozvoj vnitrozemských vod, a zejména napomáhá malým a upadajícím rybářským přístavům využít co nejvíce svůj námořní potenciál rozvíjením rozmanitých druhů infrastruktury.
2. Strategie musí být v souladu s možnostmi a potřebami zjištěnými v této oblasti a prioritami Unie stanovenými v článku 6. Rozsah strategií může sahat od strategií, které se zaměřují na rybolov, až po širší strategie zaměřené na diverzifikaci rybolovných oblastí. Strategie musí jít nad rámec pouhé sbírky operací nebo srovnání odvětvových opatření.
Článek 61
Místní akční skupiny v oblasti rybolovu
1. Pro účely ENRF se místní akční skupiny uvedené v čl. 32 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 označují jako místní akční skupiny v oblasti rybolovu (dále jen „skupiny FLAG“).
2. Skupiny FLAG navrhnou strategii komunitně vedeného místního rozvoje založenou alespoň na prvcích stanovených v článku 60 tohoto nařízení, a jsou zodpovědné za její realizaci.
3. Skupiny FLAG:
a)
do značné míry odrážejí hlavní zaměření své strategie a socioekonomické složení oblasti prostřednictvím vyváženého zastoupení hlavních zúčastněných stran včetně soukromého sektoru, veřejného sektoru a občanské společnosti;
b)
zajišťují významné zastoupení odvětví rybolovu nebo akvakultury.
4. Pokud je strategie komunitně vedeného místního rozvoje podporována i z jiných fondů než ENRF, výběrová komise skupin FLAG pro projekty podporované ENRF musí rovněž splňovat požadavky uvedené v odstavci 3.
5. Skupiny FLAG mohou provádět i další úkoly, které jdou nad rámec minimálních úkolů uvedených v čl. 34 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jsou jim tyto úkoly svěřeny řídícím orgánem.
Oddíl 3
Způsobilé operace
Článek 62
Podpora z ENRF na komunitně vedený místní rozvoj
1. Níže uvedené operace jsou způsobilé pro podporu podle tohoto oddílu v souladu s článkem 35 nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
předběžná podpora;
b)
provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje;
c)
spolupráce;
d)
provozní náklady a náklady na oživení.
2. Skupiny FLAG mohou požádat o zaplacení zálohy řídící orgán, pokud je tato možnost ustanovena v operačním programu. Výše záloh nesmí překročit 50 % veřejné podpory na provozní náklady a oživení.
Článek 63
Provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje
1. Podpora pro provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje může být poskytnuta na tyto cíle:
a)
přidávání hodnoty, vytváření pracovních míst, přilákání mladých lidí a podpora inovací ve všech článcích dodavatelského řetězce produktů rybolovu a akvakultury;
b)
podpora diverzifikace v rámci komerčního rybolovu i mimo něj, celoživotní učení a podpora diverzifikace a vytváření pracovních míst v rybolovných a akvakulturních oblastech;
c)
znásobení přírodního bohatství rybolovných oblastí a oblastí akvakultury a jeho zužitkování, včetně operací pro zmírnění změny klimatu;
d)
podpora sociálního blahobytu a kulturního dědictví v rybolovných oblastech a v oblastech akvakultury, včetně kulturního dědictví v oblasti rybolovu a akvakultury a námořního kulturního dědictví;
e)
posílení zapojení rybářských komunit do místního rozvoje a řízení místních rybolovných zdrojů a námořních činností.
2. Do podpory podle odstavce 1 mohou patřit opatření uvedená v kapitolách I, II a IV této hlavy, s výjimkou článků 66 a 67, pokud existují jednoznačné důvody pro jejich řízení na místní úrovni. Pokud je podpora poskytována na operace odpovídající těmto opatřením, použijí se příslušné podmínky a výše příspěvku na jednotlivé operace uvedené v kapitolách I, II a IV této hlavy.
Článek 64
Spolupráce
1. Podpora uvedená v čl. 35 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 může být poskytnuta:
a)
na projekty spolupráce mezi územími nebo nadnárodní spolupráce;
b)
na přípravnou technickou podporu pro projekty spolupráce mezi územími a nadnárodní spolupráce za podmínky, že skupiny FLAG mohou prokázat, že připravují provádění projektu.
Pro účely tohoto článku se „spoluprací mezi územími“ rozumí spolupráce v rámci členského státu a „nadnárodní spoluprací“ se rozumí spolupráce mezi územími v několika členských státech nebo spolupráce mezi alespoň jedním územím členského státu a jedním či více územími ve třetích zemích.
2. Pro účely tohoto článku mohou kromě jiných skupin FLAG mezi partnery skupiny FLAG v rámci ENRF patřit místní partnerství veřejného a soukromého sektoru, která provádějí strategii komunitně vedeného místního rozvoje v rámci Unie nebo mimo ni.
3. V případech, kdy se skupiny FLAG pro projekty spolupráce nerozhodnou, členské státy zavedou vhodný systém pro účely podpory projektů spolupráce. Nejpozději do dvou let ode dne schválení svého operačního programu zveřejní členské státy vnitrostátní nebo regionální správní řízení o výběru projektů nadnárodní spolupráce a seznam způsobilých nákladů.
4. Správní rozhodnutí ohledně projektů založených na spolupráci se přijmou nejpozději do čtyř měsíců ode dne předložení projektu.
5. Členské státy sdělí Komisi schválené projekty založené na nadnárodní spolupráci v souladu s článkem 110.
KAPITOLA IV
Opatření související s uváděním na trh a zpracováním
Článek 65
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priorit Unie stanovených v čl. 6 bodu 5.
Článek 66
Plány produkce a uvádění produktů na trh
1. ENRF podporuje přípravu a provádění plánů produkce a plánů uvádění produktů na trh podle článku 28 nařízení (EU) č. 1379/2013.
2. Výdaje spojené s plány produkce a plány uvádění produktů na trh jsou způsobilé pro podporu z ENRF až poté, co příslušné orgány v členském státě schválí výroční zprávu uvedenou v čl. 28 odst. 5 nařízení (EU) č. 1379/2013.
3. Podpora poskytovaná na jednu organizaci producentů jednou ročně v rámci tohoto článku nepřesáhne 3 % průměrné roční hodnoty produkce uvedené jednotlivými organizacemi producentů na trh příslušnou organizací producentů během předcházejících tří kalendářních let. Pro žádnou nově uznanou organizaci producentů nepřesáhne taková podpora 3 % průměrné roční hodnoty produkce uvedené jejími členy na trh během předcházejících tří kalendářních let.
4. Dotčený členský stát může v souladu s čl. 28 odst. 3 nařízení (EU) č. 1379/2013 poskytnout zálohu ve výši 50 % finanční podpory po schválení produkce a plánu uvádění produktů na trh.
5. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze organizacím producentů a sdružením organizací producentů.
Článek 67
Podpora skladování
1. ENRF může podporovat vyrovnání uznaných organizací producentů a sdružení organizací producentů, které skladují produkty rybolovu uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1379/2013 za předpokladu, že tyto produkty jsou skladovány v souladu s články 30 a 31 uvedeného nařízení, a s výhradou těchto podmínek:
a)
výše podpory skladování nepřesahuje výši technických a finančních nákladů na činnosti nutné pro stabilizaci a skladování dotčených produktů;
b)
objemy způsobilé pro podporu skladování nepřesahují 15 % ročních objemů dotčených produktů daných do prodeje organizací producentů;
c)
finanční podpora za rok nepřesahuje 2 % průměrné roční hodnoty produkce, která byla členy organizace producentů uvedena na trh v období 2009-2011.
Pro účely prvního pododstavce písm. c) se v případě, že členové organizace producentů neměli v období 2009 až 2011 žádnou produkci uvedenou na trh, vezme v úvahu průměrná roční hodnota produkce uvedené na trh v prvních třech letech produkce těchto členů.
2. Do 31. prosince 2018 se podpora uvedená v odstavci 1 ukončí.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytne pouze tehdy, jsou-li produkty uvolněny k lidské spotřebě.
4. Členské státy stanoví použitelnou výši technických a finančních nákladů na svém území takto:
a)
technické náklady se počítají každý rok na základě přímých nákladů souvisejících s činnostmi nezbytnými pro stabilizaci a skladování dotčených produktů;
b)
finanční náklady se počítají každý rok s použitím úrokové sazby stanovené každoročně v každém členském státě;
Tyto technické a finanční náklady jsou zpřístupněny veřejnosti.
5. Členské státy provádějí kontroly, aby zajistily, že produkty využívající podpory skladování splňují podmínky stanovené v tomto článku. Pro účely těchto kontrol vedou příjemci podpory skladování skladní účetnictví pro každou kategorii produktů uskladněných a později znovu uvedených na trh k lidské spotřebě.
Článek 68
Opatření týkající se uvádění na trh
1. ENRF může podporovat opatření pro uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, jejichž cílem je:
a)
vytvářet organizace producentů, sdružení organizací producentů nebo mezioborové organizace uznané podle kapitoly II oddílu II nařízení (EU) č. 1379/2013;
b)
nalézat nové trhy a zlepšovat podmínky pro uvádění na trh produktů rybolovu a akvakultury, k nimž patří:
i)
druhy s tržním potenciálem;
ii)
nežádoucí úlovky komerčních populací vyložené v souladu s technickými opatřeními, článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1379/2013;
iii)
produkty rybolovu a akvakultury získané s využitím metod s malým dopadem na životní prostředí nebo produkty ekologické akvakultury ve smyslu nařízení (ES) č. 834/2007;
c)
podporovat jakost a přidanou hodnotu tím, že se usnadní:
i)
žádost o registraci daného produktu a přizpůsobení se daných provozovatelů příslušným požadavkům na shodu a certifikaci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (36);
ii)
certifikace a podpora produktů udržitelného rybolovu a akvakultury, včetně produktů drobného pobřežního rybolovu, a metody zpracování šetrné k životnímu prostředí;
iii)
přímý prodej produktů rybolovu prováděného rybáři věnujícími se drobnému pobřežnímu rybolovu nebo rybolovu ze břehu;
iv)
prezentace a balení produktů;
d)
přispívat k transparentnosti produkce a trhů a provádění průzkumů trhu a studií o závislosti Unie na dovozech;
e)
přispívat k sledovatelnosti produktů rybolovu a akvakultury, včetně rozvoje celounijní ekoznačky pro produkty rybolovu a akvakultury, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1379/2013;
f)
vypracovávat standardní smlouvy pro malé a střední podniky slučitelné s právem Unie;
g)
vést regionální, celostátní nebo nadnárodní komunikační a propagační kampaně s cílem zvyšovat povědomí veřejnosti o produktech udržitelného rybolovu a akvakultury.
2. Operace uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat činnosti dodavatelského řetězce v oblasti produkce, zpracování a uvádění na trh.
Operace uvedené v odst. 1 písm. g) nejsou zaměřeny na obchodní značky.
Článek 69
Zpracování produktů rybolovu a akvakultury
1. ENRF může podporovat investice do zpracování produktů rybolovu a akvakultury:
a)
přispívající k úspoře energie nebo snížení dopadu na životní prostředí, včetně nakládání s odpady;
b)
zlepšující bezpečnost, hygienu, zdravotní a pracovní podmínky;
c)
podporující zpracování úlovků komerčních populací ryb, které nemohou být určeny pro lidskou spotřebu;
d)
týkající se zpracování vedlejších produktů, vzešlých z hlavních zpracovatelských činností;
e)
týkající se zpracování produktů ekologické akvakultury podle článků 6 a 7 nařízení (ES) č. 834/2007;
f)
vedoucí k novým nebo zdokonaleným produktům, novým nebo zdokonaleným postupům či k novým nebo zdokonaleným řídícím a organizačním systémům.
2. Pokud jde o podniky jiné, než jsou malé a střední podniky, podpora uvedená v odstavci 1 je poskytována výhradně prostřednictvím finančních nástrojů stanovených v části druhé hlavě IV nařízení (EU) č. 1303/2013.
KAPITOLA V
Vyrovnání dodatečných nákladů v nejvzdálenějších regionech pro produkty rybolovu a akvakultury
Článek 70
Režim vyrovnání
1. ENRF může podporovat vyrovnání dodatečných nákladů vynaložených provozovateli v odvětví rybolovu, chovu, zpracování a uvádění na trh v případě určitých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů, uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
2. Každý dotčený členský stát určí pro oblasti uvedené v odstavci 1 seznam produktů rybolovu a akvakultury a objem těchto produktů způsobilých pro vyrovnání.
3. Při sestavování seznamu a objemů podle odstavce 2 členské státy vezmou v úvahu všechny příslušné faktory, zejména potřebu zajistit, aby vyrovnání bylo plně v souladu s pravidly společné rybářské politiky.
4. Vyrovnání nebude poskytnuto za produkty rybolovu a akvakultury:
a)
ulovené plavidly třetích zemí, s výjimkou rybářských plavidel plujících pod vlajkou Venezuely a operujících ve vodách Unie;
b)
ulovené rybářskými plavidly Unie, která nejsou registrovaná v přístavu jednoho z regionů uvedených v odstavci 1;
c)
dovezené ze třetích zemí.
5. Ustanovení odst. 4 písm. b) se nepoužije, pokud stávající kapacita zpracovatelského odvětví v dotčeném nejodlehlejším regionu překročí množství suroviny dodané podle plánu vyrovnání dotčeného regionu.
6. Pro vyrovnání nejsou způsobilí tito provozovatelé:
a)
fyzické nebo právnické osoby, které používají výrobní prostředky, aby získaly produkty rybolovu nebo akvakultury za účelem jejich uvedení na trh;
b)
vlastníci nebo provozovatelé plavidel registrovaných v přístavech regionů uvedených v odstavci 1, kteří v těchto regionech vykonávají svou rybolovnou činnost, nebo sdružení vlastníků nebo provozovatelů;
c)
provozovatelé v odvětví zpracování nebo uvádění na trh nebo sdružení takových provozovatelů.
Článek 71
Výpočet vyrovnání
Vyrovnání je vypláceno provozovatelům, uvedeným v čl. 70 odst. 6, vykonávajícím činnosti v regionech uvedených v čl. 70 odst. 1 a:
a)
u každého produktu rybolovu nebo akvakultury nebo kategorie produktů zohledňuje dodatečné náklady vyplývající ze zvláštních znevýhodnění dotčených regionů a
b)
zohledňuje rovněž jakýkoli jiný typ veřejné intervence ovlivňující úroveň dodatečných nákladů.
Článek 72
Plán vyrovnání
1. Dotčené členské státy předloží Komisi pro každý region uvedený v čl. 70 odst. 1 plán vyrovnání. Tento plán obsahuje seznam a objemy produktů rybolovu a akvakultury a typ provozovatelů podle článku 70, úroveň vyrovnání podle článku 71 a řídící orgán uvedený v článku 97. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, zda tyto plány vyrovnání schválí.
2. Členské státy mohou pozměnit obsah plánu vyrovnání uvedený v odstavci 1. Tyto změny předloží Komisi. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, zda tyto změny plánu vyrovnání schválí.
3. Komisi je svěřena přijme prováděcí akty, jimiž vymezí strukturu plánu vyrovnání. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o stanovení kritérií pro výpočet dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních znevýhodnění dotčených regionů.
Článek 73
Státní podpora na provádění plánů vyrovnání
Členské státy mohou poskytnout dodatečné financování pro provádění plánů vyrovnání podle článku 72. V takových případech členské státy oznámí Komisi státní podporu, kterou Komise může schválit v souladu s tímto nařízením jako součást těchto plánů. Takto oznámená státní podpora se považuje za oznámenou ve smyslu čl. 108 odst. 3 první věty Smlouvy o fungování EU.
KAPITOLA VI
Doprovodná opatření pro společnou rybářskou politiku v rámci sdíleného řízení
Článek 74
Územní působnost
Odchylně od článku 2 může být tato kapitola použita také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 75
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 3.
Článek 76
Kontrola a vynucování
1. ENRF může podporovat provádění systému Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování uvedeného v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013 a upřesněného v nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
nákup, instalace a vývoj technologií, včetně počítačového hardwaru a softwaru, systémů detekce plavidel (VDS), kamerových systémů a IT sítí, které umožňují shromažďování, správu, validaci, analýzu, řízení rizik, prezentaci (prostřednictvím internetových stránek souvisejících s kontrolou) a výměnu údajů týkajících se rybolovu a vývoj metod odběru vzorků pro tyto údaje, jakož i propojení s meziodvětvovými systémy pro výměnu údajů;
b)
vývoj, nákup a instalace prvků, včetně počítačového hardwaru a softwaru, které jsou nezbytné pro zajištění přenosu dat dotčenému členskému státu a orgánům Unie od aktérů působících v oblasti rybolovu a uvádění produktů rybolovu na trh, a to včetně nezbytných prvků pro systémy pro elektronické zaznamenávání a hlášení (ERS), systémy sledování plavidel (VMS) a systémy automatické identifikace (AIS) používané pro účely kontroly;
c)
vývoj, nákup a instalace komponentů, včetně počítačového hardwaru a softwaru, které jsou nezbytné k zajištění sledovatelnosti produktů rybolovu a akvakultury, uvedených v článku 58 nařízení (ES) č. 1224/2009;
d)
provádění programů zaměřených na výměnu údajů mezi členskými státy a jejich analýzu;
e)
modernizace a nákup hlídkových lodí, letadel a vrtulníků, pokud jsou použity pro kontrolu rybolovu alespoň 60 % celkové doby svého provozu za rok;
f)
nákup jiných kontrolních prostředků, včetně zařízení umožňujících měření výkonu motoru a hmotnosti zařízení;
g)
vývoj inovativních kontrolních systémů a provádění pilotních projektů týkajících se kontroly rybolovu, včetně analýzy DNA ryb a vývoje internetových stránek souvisejících s kontrolou;
h)
školení a výměnné programy, včetně výměny mezi členskými státy, pro osoby odpovědné za monitorování, kontrolu a sledování rybolovných činností;
i)
analýza poměru nákladů a přínosů a posouzení auditů provedených a výdajů vynaložených příslušnými orgány při provádění monitorování, kontroly a sledování;
j)
iniciativy, včetně seminářů a mediálních nástrojů, se zaměřením na posílení povědomí rybářů a jiných zúčastněných osob, jako jsou inspektoři, státní zástupci a soudci, jakož i povědomí široké veřejnosti o nutnosti bojovat proti nezákonnému, neohlášenému a neregulovanému rybolovu a o provádění pravidel společné rybářské politiky;
k)
provozní náklady vynaložené při provádění přísnější kontroly populací, na které se vztahují kontrolní a inspekční programy stanovené v souladu s článkem 95 nařízení (ES) č. 1224/2009 a koordinace kontroly v souladu s článkem 15 nařízení Rady (ES) č. 768/2005 (37);
l)
programy související s prováděním akčního plánu vypracovaného v souladu s čl. 102 odst. 4 nařízení (ES) č. 1224/2009, včetně jakýchkoli vzniklých provozních nákladů.
3. Opatření uvedená v odst. 2 písm. h) až l) jsou způsobilá pro podporu pouze vztahují-li se ke kontrolním činnostem orgánu veřejné moci.
4. V případě opatření uvedených v odst. 2 písm. d) a h) určí dotčené členské státy řídící orgány odpovědné za daný projekt.
Článek 77
Shromažďování údajů
1. ENRF podporuje shromažďování, správu a využívání údajů, jak je stanoveno v čl. 25 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále upřesněno v nařízení (ES) č. 199/2008.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
shromažďování, správa a využívání údajů pro účely vědecké analýzy a provádění společné rybářské politiky;
b)
celostátní a nadnárodní víceleté programy odběru vzorků, včetně programů na nižší než celostátní úrovni, za předpokladu, že všechny tyto programy se týkají populací, na které se vztahuje společná rybářská politika;
c)
monitorování komerčního a rekreačního rybolovu na moři, včetně monitorování vedlejších úlovků mořských organismů, jako např. mořských savců a ptáků;
d)
výzkumná šetření na moři;
e)
účast zástupců členských států a regionálních orgánů na regionálních koordinačních schůzkách, setkání regionálních organizací pro řízení rybolovu, jejichž je Unie smluvní stranou nebo pozorovatelem, nebo na zasedáních mezinárodních orgánů zodpovědných za poskytování vědeckého poradenství.
f)
zlepšení systémů shromažďování a správy údajů a realizace pilotních studií s cílem zlepšit stávající systémy shromažďování a správy údajů.
KAPITOLA VII
Technická pomoc z podnětu členských států
Článek 78
Technická pomoc z podnětu členských států
1. ENRF může podporovat z podnětu členského státu a až do výše stropu 6 % z celkové částky operačního programu:
a)
opatření technické pomoci uvedená v čl. 59 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
vytváření národních sítí zaměřených na šíření informací, budování kapacit, výměnu osvědčených postupů a podporu spolupráce mezi skupinami FLAG na území členského státu.
2. V řádně odůvodněných případech může být hranice uvedená v odstavci 1 výjimečně překročena.
KAPITOLA VIII
Opatření týkající se integrované námořní politiky financovaná v rámci sdíleného řízení
Článek 79
Specifické cíle
1. Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 6, včetně:
a)
integrovaného námořního dohledu a zejména rozvoje společného prostředí pro sdílení informací pro dohled nad námořní oblastí Unie;
b)
podpory ochrany mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, jako například lokalit Natura 2000, aniž je dotčen článek 37 tohoto nařízení, jakož i udržitelného využívání mořských a pobřežních zdrojů, a bližšího vymezení hranic udržitelnosti lidských činností, které mají dopad na mořské prostředí, a to zejména v rámci směrnice 2008/56/ES.
2. Změny operačního programu v souvislosti s opatřeními uvedenými v odstavci 1 nesmí mít za následek zvýšení celkového finančního přídělu podle čl. 13 odst. 7.
Článek 80
Způsobilé operace
1. ENRF může podporovat operace v souladu s cíli stanovenými v článku 79, jako například operace, které:
a)
umožňují dosažení cílů integrovaného námořního dohledu, a zejména cílů společného prostředí pro sdílení informací;
b)
chrání mořské prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, jako např. lokalit Natura 2000, v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnicích 92/43/EHS a 2009/14/ES;
c)
zlepšují znalosti o stavu mořského prostředí s cílem zavést monitorovací programy a programy opatření uvedené ve směrnici 2008/56/ES, v souladu s povinnostmi stanovenými v uvedené směrnici.
2. Náklady na mzdy zaměstnanců vnitrostátních správních orgánů se nepovažují za způsobilé provozní náklady.
HLAVA VI
OPATŘENÍ FINANCOVANÁ V RÁMCI PŘÍMÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Integrovaná námořní politika
Článek 81
Územní působnost
Odchylně od článku 2 se tato kapitola použije také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 82
Oblast působnosti a cíle
Podpora v rámci této hlavy přispívá k posílení rozvoje a provádění integrované námořní politiky Unie. Jejím cílem je:
a)
podporovat rozvoj a uplatňovat integrovanou správu námořních a pobřežních záležitostí, a to zejména:
i)
prosazováním opatření, která podpoří snahu členských států a jejich regionů o rozvoj, zavedení nebo provádění integrované námořní správy,
ii)
podporou dialogu a spolupráce s příslušnými orgány členských států a zúčastněnými subjekty i mezi nimi v oblasti mořských a námořních záležitostí, včetně rozvoje a provádění integrovaných strategií na úrovni jednotlivých moří, při zohlednění vyváženého přístupu ve všech mořských oblastech i s ohledem na zvláštní rysy mořských a podmořských oblastí, jakož i případných relevantních makroregionálních strategií;
iii)
prosazováním platforem a sítí meziodvětvové spolupráce, zahrnujících zástupce veřejných orgánů na celostátní, regionální a místní úrovni, jednotlivých odvětví včetně odvětví cestovního ruchu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, občanů, organizací občanské společnosti a sociálních partnerů;
iv)
zlepšováním spolupráce mezi členskými státy prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů mezi jejich příslušnými orgány;
v)
podporou výměny osvědčených postupů a dialogu na mezinárodní úrovni, včetně dvoustranného dialogu se třetími zeměmi, se zohledněním Úmluvy OSN o mořském právu (UNCLOS) a příslušných mezinárodních úmluv vycházejících z této úmluvy, aniž jsou dotčeny jiné dohody nebo ujednání, které mohou existovat mezi Unií a dotčenými třetími zeměmi. Takový dialog zahrnuje případně i efektivní jednání o ratifikaci a provádění UNCLOS;
vi)
posílením viditelnosti integrovaného přístupu k námořním záležitostem a zvyšováním povědomí veřejných orgánů, soukromého sektoru a široké veřejnosti o tomto přístupu;
b)
přispívat k rozvoji meziodvětvových iniciativ, které jsou vzájemně výhodné pro různá námořní odvětví nebo odvětvové politiky, přičemž bere v úvahu stávající nástroje a iniciativy a vychází z nich; těmito nástroji jsou například:
i)
integrovaný námořní dohled v zájmu posílení bezpečného, zajištěného a udržitelného využívání mořského prostoru, zejména zvýšením efektivity a účinnosti prostřednictvím meziodvětvové a přeshraniční výměny informací, s řádným zohledněním stávajících i budoucích mechanismů a systémů spolupráce;
ii)
postupy v rámci územního plánování námořních prostor a integrovaného řízení pobřežních zón;
iii)
postupný vývoj komplexní, veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny námořních údajů a znalostí, která usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření těchto údajů a znalostí mezi různými skupinami uživatelů, a tím zabraňuje zdvojování úsilí; za tímto účelem je třeba co nejlépe využívat stávající programy Unie a členských států;
c)
podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a nové technologie v rámci rozvíjejících se a perspektivních námořních odvětví, jakož i v pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech Unie, a to jako doplněk zavedených odvětvových a celostátních činností;
d)
prosazovat ochranu mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, například lokalit NATURA 2000, a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a blíže vymezit hranice udržitelnosti lidských činností, které mají dopad na mořské prostředí, a to v souladu s cílem dosáhnout dobrého stavu životního prostředí a tento stav udržet, jak stanoví směrnice 2008/56/ES.
Článek 83
Způsobilé operace
1. ERNF může podporovat operace v souladu s cíli stanovenými v článku 82, jako například:
a)
studie;
b)
projekty, včetně zkušebních projektů a projektů spolupráce;
c)
informování veřejnosti a sdílení osvědčených postupů, osvětové kampaně a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, akcí, tvorby a správy internetových stránek a platforem zúčastněných stran;
d)
konference, semináře, fóra a pracovní setkání;
e)
koordinační činnosti včetně sítí pro sdílení informací a podpora rozvoje strategií na úrovni jednotlivých moří;
f)
vývoj, provoz a údržbu IT systémů a sítí, které umožňují sběr, správu, ověřování, analýzu a výměnu údajů, vývoj metod odběru vzorků pro tyto údaje, jakož i vzájemné propojení systémů výměny dat napříč odvětvími;
g)
projekty odborné přípravy zaměřené na rozvoj znalostí a profesní kvalifikace a opatření na podporu profesního rozvoje v námořním odvětví.
2. Za účelem dosažení specifického cíle rozvoje přeshraničních a meziodvětvových operací podle čl. 82 písm. b) může ERNF podporovat:
a)
vývoj a provádění technických nástrojů pro integrovaný námořní dohled, a to zejména na podporu zavádění, provozu a údržby decentralizovaného systému pro výměnu informací v námořní oblasti (CISE), s cílem podporovat meziodvětvovou a přeshraniční výměnu informací týkající se dohledu a propojující všechny uživatelské komunity, se zohledněním relevantního vývoje v odvětvových politikách, pokud jde o dohled a případné přispívání k jejich nezbytnému vývoji;
b)
činnosti v oblasti koordinace a spolupráce mezi členskými státy nebo regiony za účelem rozvoje územního plánování námořních prostor a integrovaného řízení pobřežních zón, včetně výdajů souvisejících se systémy a postupy pro sdílení údajů a monitorování, hodnotícími činnostmi, zřízením a provozováním sítě odborníků a vytvořením programu zaměřeného na budování kapacit členských států umožňujících provádění územního plánování námořních prostor;
c)
iniciativy, jejichž předmětem je spolufinancování, nákup a údržba systémů pro pozorování moře a technických nástrojů pro přípravu, zřízení a provoz operačního systému Evropské námořní sítě pro pozorování a sběr dat, jejímž cílem je usnadnit shromažďování údajů a poznatků o mořích, jejich získávání, sestavování, zpracování, kontrolu kvality, opakované použití a distribuci prostřednictvím spolupráce mezi dotčenými členskými státy nebo mezinárodními institucemi.
KAPITOLA II
Doprovodná opatření pro společnou rybářskou politiku a integrovanou námořní politiku v rámci přímého řízení
Článek 84
Územní působnost
Odchylně od článku 2 se tato kapitola použije také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 85
Specifické cíle
Opatření podle této kapitoly usnadňují provádění společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, správu a šíření vědeckého poradenství v rámci společné rybářské politiky;
b)
specifická opatření pro kontrolu a vynucování v rámci společné rybářské politiky;
c)
dobrovolné příspěvky mezinárodním organizacím;
d)
poradní sbory;
e)
informace o trhu;
f)
komunikační činnosti v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky.
Článek 86
Vědecké poradenství a znalosti
1. ERNF může podporovat zajišťování vědeckých výsledků, a to zejména u projektů aplikovaného výzkumu přímo spojených s poskytováním vědeckého poradenství, vědeckých a socioekonomických stanovisek a doporučení pro účely řádného a účinného rozhodování při řízení rybolovu v rámci společné rybářské politiky.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
studie a pilotní projekty potřebné pro provádění a rozvoj společné rybářské politiky, včetně studií a projektů zabývajících se alternativními způsoby řízení udržitelného rybolovu a akvakultury, a to i v rámci poradních sborů;
b)
příprava a poskytování vědeckých stanovisek a doporučení vědeckými institucemi, včetně mezinárodních poradních orgánů odpovědných za posuzování populací, odborníky a výzkumnými institucemi;
c)
účast odborníků na zasedáních pracovních skupin o vědeckých a technických problémech týkajících se rybolovu, například ve VTHVR, jakož i v mezinárodních poradních orgánech a na zasedáních, kde jsou vyžadovány příspěvky odborníků na oblast rybolovu a akvakultury;
d)
výzkumná šetření na moři podle č. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 199/2008 v oblastech, kde plavidla Unie působí na základě dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1380/2013;
e)
výdaje vynaložené Komisí na služby spojené se shromažďováním, správou a využíváním údajů na uspořádání a řízení zasedání odborníků na oblast rybolovu a řízení ročních pracovních programů týkajících se vědeckých a technických odborných znalostí v oblasti rybolovu, na zpracování datových volání a datových souborů a na přípravné práce zaměřené na poskytování vědeckých stanovisek a doporučení;
f)
činnosti spolupráce mezi členskými státy v oblasti shromažďování údajů se zapojením různých regionálních aktérů a včetně zřízení a provozu jednotlivých regionalizovaných databází pro ukládání, správu a využívání údajů, které budou napomáhat regionální spolupráci a zlepšovat shromažďování údajů a řídicí činnosti i vědecké znalosti při podpoře řízení rybolovu.
Článek 87
Kontrola a vynucování
1. ERNF může podporovat provádění systému Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování uvedeného v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále upřesněného v nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
společný nákup nebo nájem hlídkových plavidel, letadel a vrtulníků několika členskými státy patřícími do stejné zeměpisné oblasti, pokud jsou tyto prostředky použity na kontrolu rybolovu alespoň 60 % celkové doby využití během roku;
b)
výdaje související s posuzováním a rozvojem nových kontrolních technologií a s procesy výměny údajů;
c)
veškeré provozní výdaje týkající se kontrol a hodnocení provádění společné rybářské politiky, a to zejména ověřovacích, inspekčních a auditních misí, vybavení a odborné přípravy úředníků Komise, uspořádání zasedání nebo účasti na nich, včetně výměn informací a osvědčených postupů, studií, služeb a dodavatelů IT mezi členskými státy, jakož i nájmu nebo nákupu inspekčních prostředků Komisí, a to podle hlav IX a X nařízení (ES) č. 1224/2009.
3. Za účelem posílení a sjednocení kontrol může ERNF podporovat provádění nadnárodních projektů, jejichž cílem je vytvářet a testovat systémy pro mezistátní kontrolu, inspekci a vynucování uvedené v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013, které jsou blíže stanoveny v nařízení (ES) č. 1224/2009.
Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
mezinárodní programy odborné přípravy pro osoby odpovědné za monitorování a kontrolu rybolovných činností a dohled nad nimi;
b)
iniciativy, včetně seminářů a mediálních nástrojů, jejichž cílem je sjednotit výklad nařízení a souvisejících kontrol v Unii.
4. V případě operací uvedených v odst. 2 písm. a) se jako příjemce určí pouze jeden z dotčených členských států.
Článek 88
Dobrovolné finanční příspěvky mezinárodním organizacím
ERNF může podporovat tyto druhy operací v oblasti mezinárodních vztahů:
a)
finanční příspěvky poskytované organizacím Organizace spojených národů, jakož i dobrovolné financování jakékoli mezinárodní organizace, která je činná v oblasti mořského práva;
b)
finanční příspěvky na přípravu nových mezinárodních organizací nebo přípravu nových mezinárodních smluv, které jsou předmětem zájmu Unie;
c)
finanční příspěvky na práci nebo programy, které provádějí mezinárodní organizace a které jsou předmětem zvláštního zájmu Unie;
d)
finanční příspěvky na libovolnou činnost (včetně pracovních, neformálních nebo mimořádných setkání smluvních stran), která obhajuje zájmy Unie v mezinárodních organizacích a posiluje spolupráci s jejími partnery v těchto organizacích. V této souvislosti může ERNF nést náklady účasti zástupců třetích zemí na jednáních a zasedáních v rámci mezinárodních fór a organizací, je-li jejich přítomnost nezbytná pro zájmy Unie.
Článek 89
Poradní sbory
1. ERNF přispívá na provozní náklady poradních sborů zřízených podle článku 43 nařízení (EU) č. 1380/2013.
2. Poradní sbor mající právní subjektivitu může požádat o podporu Unie jakožto subjekt sledující cíl obecného evropského zájmu.
Článek 90
Informace o trhu
ERNF může podporovat vypracování a šíření informací o trhu, pokud jde o produkty rybolovu a akvakultury, které provádí Komise v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 1379/2013.
Článek 91
Komunikační činnosti v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky
ERNF může podporovat:
a)
náklady na informační a komunikační činnosti související se společnou rybářskou politikou a integrovanou námořní politikou včetně:
i)
nákladů na vytvoření, překlad a šíření materiálů uzpůsobených specifickým potřebám jednotlivých cílových skupin v písemné, audiovizuální a elektronické podobě,
ii)
nákladů na přípravu a organizaci akcí a setkání, které mají informovat jednotlivé dotčené strany v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky a shromažďovat jejich názory;
b)
cestovní výdaje a výdaje na ubytování odborníků a zástupců zúčastněných stran pozvaných Komisí na zasedání;
c)
náklady na komunikační činnosti týkající se politických priorit Unie, souvisejí-li s obecnými cíli tohoto nařízení.
KAPITOLA III
Technická pomoc
Článek 92
Technická pomoc z podnětu Komise
ERNF může z podnětu Komise podpořit v mezích stropu ve výši 1,1 % ERNF:
a)
opatření technické pomoci uvedená v článku 58 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
příprava, monitorování a hodnocení dohod o udržitelném rybolovu a účasti Unie v regionálních organizacích pro řízení rybolovu. Mezi tato opatření patří studie, zasedání, zapojení odborníků, náklady na dočasné zaměstnance, informační činnost a veškeré další administrativní náklady nebo náklady vzniklé v souvislosti s vědeckou nebo technickou pomocí ze strany Komise;
c)
vytvoření evropské sítě skupin FLAG zaměřené na budování kapacit, šíření informací, výměnu zkušeností a osvědčených postupů a podporu spolupráce mezi skupinami FLAG. Tato síť spolupracuje se subjekty zajišťujícími vytváření sítí a poskytujícími technickou pomoc pro místní rozvoj, jež byly zřízeny EFRR, ESF a EZFRV, pokud jde o jejich činnosti v oblasti místního rozvoje a nadnárodní spolupráci.
HLAVA VII
PROVÁDĚNÍ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 93
Oblast působnosti
Tato hlava se vztahuje na opatření financovaná v rámci sdíleného řízení podle hlavy V.
KAPITOLA II
Prováděcí mechanismus
Oddíl 1
Podpora z ERNF
Článek 94
Určení míry spolufinancování
1. Při přijímání prováděcích aktů podle článku 19, kterými se schvaluje operační program, Komise stanoví maximální příspěvek ERNF tomuto programu.
2. Příspěvek ERNF se vypočte na základě výše způsobilých veřejných výdajů.
Operační program stanoví sazbu příspěvku ERNF použitelnou pro priority Unie stanovené v článku 6. Maximální sazba příspěvku ERNF činí 75 % způsobilých veřejných výdajů a minimální sazba příspěvku ERNF činí 20 % způsobilých veřejných výdajů.
3. Odchylně od odstavce 2 je příspěvek ERNF:
a)
100 % způsobilých veřejných výdajů u podpory v rámci podpory skladování podle článku 67;
b)
100 % způsobilých veřejných výdajů u režimu vyrovnání uvedeného v článku 70;
c)
50 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v článcích 33 a 34 a čl. 41 odst. 2;
d)
70 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v čl. 76 odst. 2 písm. e);
e)
90 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v čl. 76 odst. 2 písm. a) až d) a f) až l);
f)
80 % způsobilých výdajů u podpory uvedené v článku 77.
4. Odchylně od odstavce 2 se maximální sazba příspěvku ERNF použitelná pro specifické cíle v rámci priority Unie zvyšuje o deset procentních bodů, jestliže se celá priorita Unie uvedená v čl. 6 bodu 4 provádí prostřednictvím komunitně vedeného místního rozvoje.
Článek 95
Míra veřejné podpory
1. Členské státy uplatňují maximální míru veřejné podpory ve výši 50 % celkových způsobilých výdajů na danou operaci.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy uplatnit míru veřejné podpory ve výši 100 % způsobilých výdajů na danou operaci, pokud:
a)
příjemcem je veřejnoprávní subjekt nebo podnik pověřený poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, je-li pomoc poskytnuta na poskytování takových služeb;
b)
operace souvisí s podporou skladování uvedenou v článku 67;
c)
operace souvisí s režimem vyrovnání uvedeným v článku 70;
d)
operace souvisí se shromažďováním údajů uvedeným v článku 77;
e)
operace souvisí s podporou podle článku 33 nebo 34 nebo s vyrovnáním podle článku 54, 55 nebo 56;
f)
operace souvisí s opatřeními integrované námořní politiky uvedenými v článku 80.
3. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy uplatnit míru veřejné podpory ve výši od 50 % do 100 % způsobilých výdajů na danou operaci, pokud:
a)
operace je prováděna podle hlavy V kapitol I, II nebo IV a splňuje všechna tato kritéria:
i)
jedná se o společný zájem;
ii)
jedná se o společného příjemce;
iii)
má případně inovativní funkce na místní úrovni;
b)
operace je prováděna podle hlavy V kapitoly III, splňuje jedno z kritérií uvedených v písm. a) bodech i), ii) nebo a iii) tohoto odstavce a poskytuje veřejnosti přístup k jejím výsledkům.
4. Odchylně od odstavce 1 se pro specifické typy operací uvedené v příloze I použijí dodatečné procentní body míry veřejné podpory podle přílohy I.
5. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví způsob, jakým se použijí různé procentní body míry veřejné podpory v případě, že je splněno několik podmínek z přílohy I. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Článek 96
Výpočet dodatečných nákladů nebo ušlých příjmů
Pokud je podpora udělena na základě dodatečných nákladů nebo ušlých příjmů, členské státy zajistí, aby byly příslušné výpočty postačující, přesné a stanovené předem na základě přiměřeného, spravedlivého a ověřitelného výpočtu.
KAPITOLA III
Řídicí a kontrolní systémy
Článek 97
Řídící orgán
1. Kromě obecných pravidel stanovených v článku 125 nařízení (EU) č. 1303/2013 řídící orgán:
a)
každoročně do 31. března předkládá Komisi příslušné souhrnné údaje o operacích vybraných k financování do konce předcházejícího kalendářního roku, včetně hlavních charakteristik příjemce a samotné operace;
b)
zajišťuje propagaci operačního programu, a to informováním potenciálních příjemců, profesních organizací, hospodářských a sociálních partnerů, subjektů podílejících se na prosazování rovnosti žen a mužů a dotčených nevládních organizací, včetně ekologických organizací, o možnostech, které program nabízí, a o pravidlech pro získání přístupu k financování na základě programu;
c)
zajišťuje propagaci operačního programu informováním příjemců příspěvku Unie a široké veřejnosti o úloze, kterou Unie v programu plní.
2. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví pravidla předkládání údajů uvedených v odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají s poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
Článek 98
Předávání finančních údajů
1. Do 31. ledna a 31. července předloží členské státy Komisi v elektronické podobě prognózu týkající se částky, v jejíž výši předpokládají, že předloží žádosti o platby na stávající a následující rozpočtový rok.
2. Komise přijme prováděcí akt, jímž stanoví vzor, který má být při předkládání finančních údajů Komisi použit. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
KAPITOLA IV
Kontrola prováděná členskými státy
Článek 99
Finanční opravy prováděné členskými státy
1. Kromě finančních oprav podle článku 143 nařízení (EU) č. 1303/2013 provedou členské státy finanční opravy, pokud příjemce neplní povinnosti stanovené v čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Pro případy finančních oprav podle odstavce 1 určí členské státy částku opravy, která je přiměřená s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování porušení povinností nebo trestného činu ze strany příjemce a na význam příspěvku ERNF pro hospodářskou činnost příjemce.
KAPITOLA V
Kontroly prováděné Komisí
Oddíl 1
Přerušení a pozastavení
Článek 100
Přerušení platební lhůty
1. Kromě kritérií umožňujících přerušení, jež jsou uvedena v čl. 83 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, může pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přerušit platební lhůtu týkající se žádosti o průběžnou platbu v případě, že členský stát neplní své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, může-li toto neplnění ovlivnit výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů, pro které je průběžná platba požadována.
2. Před přerušením lhůty pro průběžnou platbu podle odstavce 1 přijme Komise prováděcí akty, jimiž konstatuje, že existují důkazy poukazující na zjištěné závažné neplnění povinností v rámci společné rybářské politiky. Před přijetím takových prováděcích aktů Komise neprodleně informuje dotčený členský stát o daných důkazech nebo spolehlivých informacích a členskému státu je poskytnuta příležitost, aby se k záležitosti v přiměřené lhůtě vyjádřil.
3. Úplné či částečné přerušení průběžných plateb týkajících se výdajů podle odstavce 1, na něž se vztahuje žádost o platbu, musí být přiměřené s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování neplnění povinností.
Článek 101
Pozastavení plateb
1. Kromě okolností uvedených v článku 142 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise přijmout prováděcí akty, jimiž zcela nebo zčásti pozastaví vyplácení průběžných plateb týkajících se operačního programu v případě, že členský stát závažným způsobem neplní své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, může-li toto neplnění ovlivnit výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů, pro které je průběžná platba požadována.
2. Před pozastavením průběžné platby podle odstavce 1 přijme Komise prováděcí akt, jímž konstatuje, že členský stát nesplnil své povinností v rámci společné rybářské politiky. Před přijetím takového prováděcího aktu Komise neprodleně informuje dotčený členský stát o daných zjištěních nebo spolehlivých informacích a členskému státu je poskytnuta příležitost, aby se k záležitosti v přiměřené lhůtě vyjádřil.
3. Úplné či částečné pozastavení průběžných plateb týkajících se výdajů podle odstavce 1, na něž se vztahuje žádost o platbu, musí být přiměřené s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování neplnění povinností.
Článek 102
Pravomoci Komise
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení případů neplnění povinností podle článku 100 a případů závažného neplnění povinností podle čl. 101 odst. 1, a to na základě příslušných pravidel společné rybářské politiky, která jsou nezbytná pro zachování biologických mořských zdrojů.
Oddíl 2
Výměna informací a finanční opravy
Článek 103
Přístup k informacím
Členské státy sdělí Komisi na její žádost právní a správní předpisy, které přijaly k provádění aktů Unie týkajících se společné rybářské politiky, pokud tyto akty mají finanční důsledky pro ERNF.
Článek 104
Důvěrnost
1. Členské státy a Komise přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily důvěrnost informací sdělených nebo získaných v rámci kontrol na místě nebo při schvalování účetní závěrky prováděných podle tohoto nařízení.
2. Na informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku se vztahují zásady uvedené v článku 8 nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (38).
Článek 105
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Kromě případů uvedených v čl. 22 odst. 7, článku 85 a čl. 144 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise přijme prováděcí akty, jimiž provede finanční opravy zrušením celého příspěvku Unie na operační program nebo jeho části, pokud po provedení nezbytného přezkumu dojde k závěru, že:
a)
výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů jsou ovlivněny případy, ve kterých příjemce neplní povinnosti podle čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení, a tyto výdaje nebyly členským státem opraveny před zahájením opravného řízení podle tohoto odstavce;
b)
výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů jsou ovlivněny případy, v nichž členský stát závažným způsobem nedodržel pravidla společné rybářské politiky, což mělo za následek pozastavení platby podle článku 101 tohoto nařízení, a v nichž dotčený členský stát dosud neprokázal, že přijal nezbytná nápravná opatření pro zajištění dodržování a vynucování použitelných pravidel v budoucnosti.
2. Komise rozhodne o výši opravy s přihlédnutím k povaze, závažnosti, délce trvání a opakování závažného nedodržení pravidel společné rybářské politiky ze strany členského státu nebo příjemce a k významu příspěvku ERNF pro hospodářskou činnost dotčeného příjemce.
3. Pokud není možné přesně kvantifikovat výši výdajů spojených s nedodržováním pravidel společné rybářské politiky členským státem, Komise použije finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace podle odstavce 4.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o stanovení kritérií pro určení úrovně finanční opravy, která má být použita, a kritérií pro uplatnění paušálních sazeb nebo finančních oprav na základě extrapolace.
Článek 106
Postup
Navrhuje-li Komise finanční opravu podle článku 105 tohoto nařízení, použije se obdobně článek 145 nařízení (EU) č. 1303/2013.
KAPITOLA VI
Monitorování, hodnocení, informace a komunikace
Oddíl 1
Zavedení společného systému monitorování a hodnocení a cíle tohoto systému
Článek 107
Systém monitorování a hodnocení
1. Zavádí se společný systém monitorování a hodnocení pro operace ERNF v rámci sdíleného řízení za účelem posuzování výkonnosti ERNF. K zajištění účinného posuzování výkonnosti je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o obsah a tvorbu uvedeného systému.
2. Celkový dopad ERNF se posuzuje ve vztahu k prioritám Unie stanoveným v článku 6.
Komise může přijmout prováděcí akty, jimiž stanoví soubor ukazatelů specifických pro tyto priority Unie. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
3. Členské státy poskytnou Komisi veškeré nezbytné informace, které umožní monitorování a hodnocení dotčených opatření. Komise zohlední potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů, a zejména jejich případné použití pro statistické účely. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví pravidla pro informace zasílané členskými státy, jakož i pro potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 127 odst. 3.
4. Komise předloží každé čtyři roky Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto článku. První zpráva musí být předložena do 31. prosince 2017.
Článek 108
Cíle
Cíli společného systému monitorování a hodnocení je:
a)
prokázat pokrok a dosažené výsledky společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, posoudit celkový dopad a zhodnotit účinnost, účelnost a relevantnost operací ERNF;
b)
přispět k cílenější podpoře společné rybářské politiky a integrované námořní politiky;
c)
podpořit proces společného učení v souvislosti s monitorováním a hodnocením;
d)
zajistit kvalitní, empiricky podložená hodnocení operací ERNF, která se promítnou do rozhodovacího procesu.
Oddíl 2
Technická ustanovení
Článek 109
Společné ukazatele
1. V systému monitorování a hodnocení podle článku 107 je za účelem shromažďování údajů na úrovni Unie uveden seznam společných ukazatelů týkajících se výchozí situace a rovněž finančního plnění, výstupů a výsledků operačního programu, které se použijí pro každý operační program.
2. Společné ukazatele jsou spojeny s milníky a cíli stanovenými v operačních programech v souladu s prioritami Unie stanovenými v článku 6. Tyto společné ukazatele se použijí pro přezkum výkonnosti uvedený v čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a umožní posouzení pokroku, účelnosti a účinnosti provádění politiky na základě cílů na úrovni Unie a jednotlivých programů.
Článek 110
Elektronický informační systém
1. Hlavní informace o provádění operačního programu, o každé operaci vybrané pro financování a o dokončených operacích, které jsou zapotřebí pro monitorování a hodnocení, včetně hlavních charakteristik příjemce a projektu, se zaznamenávají a uchovávají elektronickými prostředky.
2. Komise zajistí, aby existoval vhodný a bezpečný elektronický systém pro záznam, uchovávání a správu hlavních informací a podávání zpráv o monitorování a hodnocení.
Článek 111
Poskytování informací
Příjemci podpory v rámci ERNF včetně skupin FLAG se zaváží, že řídícímu orgánu nebo určeným hodnotitelům či jiným subjektům pověřeným vykonáváním funkcí jeho jménem poskytnou veškeré údaje a informace, které jsou potřebné k monitorování a hodnocení operačního programu, zejména ve vztahu k plnění specifických cílů a priorit.
Oddíl 3
Monitorování
Článek 112
Postupy monitorování
1. Řídící orgán uvedený v článku 97 tohoto nařízení a monitorovací výbor uvedený v článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 monitorují kvalitu provádění programu.
2. Řídící orgán a monitorovací výbor monitorují operační program prostřednictvím finančních ukazatelů a ukazatelů pro výstupy a výsledky.
Článek 113
Funkce monitorovacího výboru
Kromě funkcí uvedených v článku 49 nařízení (EU) č. 1303/2013 monitorovací výbor ověří plnění operačního programu a účinnost jeho provádění. Za tímto účelem monitorovací výbor:
a)
je konzultován a do šesti měsíců od rozhodnutí o schválení programu schvaluje kritéria pro výběr financovaných operací, přičemž výběrová kritéria se upravují podle potřeb programování;
b)
přezkoumává činnosti a výstupy spojené s plánem hodnocení programu;
c)
přezkoumává opatření v rámci programu spojená s plněním specifických předběžných podmínek;
d)
přezkoumává a schvaluje výroční zprávy o provádění před jejich odesláním Komisi;
e)
posuzuje opatření na podporu rovnosti žen a mužů, rovných příležitostí a nediskriminace, včetně přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením.
Monitorovací výbor není konzultován ohledně pracovních plánů pro shromažďování údajů uvedených v článku 21.
Článek 114
Výroční zpráva o provádění
1. Do 31. května 2016 a do 31. května každého následujícího roku až do roku 2023 a včetně tohoto roku předloží členské státy Komisi výroční zprávu o provádění operačního programu v předcházejícím kalendářním roce. Zpráva předložená v roce 2016 zahrnuje kalendářní roky 2014 a 2015.
2. Kromě toho, co je uvedeno v článku 50 nařízení (EU) č. 1303/2013, výroční zprávy o provádění obsahují:
a)
informace o finančních závazcích a výdajích podle jednotlivých opatření;
b)
přehled činností vykonávaných v souvislosti s plánem hodnocení;
c)
informace o opatřeních přijatých v případech závažných porušeních pravidel uvedených v čl. 10 odst. 1 tohoto nařízení, o nedodržení podmínek stanovených v čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení a o nápravných opatřeních;
d)
informace o opatřeních přijatých v zájmu dodržení ustanovení čl. 41 odst. 10 tohoto nařízení;
e)
informace o opatřeních přijatých s cílem zajistit zveřejnění příjemců v souladu s přílohou V tohoto nařízení, a to v případě fyzických osob v souladu s vnitrostátními právními předpisy včetně jakékoli použitelné prahové hodnoty.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme pravidla týkající se formy a předkládání výročních zpráv o provádění. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Oddíl 4
Hodnocení
Článek 115
Obecná ustanovení
1. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví prvky, které mají obsahovat zprávy o předběžném hodnocení podle článku 55 nařízení (EU) č. 1303/2013, a stanoví minimální požadavky na plán hodnocení uvedený v článku 56 uvedeného nařízení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Členské státy zajistí, aby hodnocení vyhovovala společnému systému monitorování a hodnocení dohodnutému v souladu s článkem 107, zajistí vypracování a shromažďování nezbytných údajů a předloží hodnotitelům jednotlivé informace poskytnuté systémem monitorování.
3. Členské státy zpřístupní hodnotící zprávy na internetu a Komise na internetových stránkách Unie.
Článek 116
Předběžné hodnocení (ex ante)
Členské státy zajistí, aby se hodnotitel zapojený do předběžného hodnocení podílel od počátku na procesu vypracování operačního programu ERNF, včetně vypracování analýzy uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. a), návrhu intervenční logiky programu a stanovení cílů programu.
Článek 117
Následné hodnocení (ex-post)
V souladu s článkem 57 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise v úzké spolupráci se členskými státy vyhotoví zprávu o následném hodnocení.
Článek 118
Shrnutí hodnocení
Za vypracování shrnutí zpráv o předběžném hodnocení na úrovni Unie odpovídá Komise. Shrnutí hodnotících zpráv se provede nejpozději do 31. prosince roku následujícího po předložení příslušných hodnocení.
Oddíl 5
Informace a komunikace
Článek 119
Poskytování informací a propagace
1. V souladu s čl. 97 odst. 1 písm. b) řídící orgán zodpovídá za:
a)
zajištění toho, že budou vytvořeny jediné internetové stránky nebo jediný internetový portál poskytující informace o operačním programu v členském státu, jakož i přístup k nim;
b)
informování potenciálních příjemců o možnostech financování v rámci operačního programu;
c)
informování občanů Unie o úloze a dosažených výsledcích ERNF prostřednictvím informačních a komunikačních opatření seznamujících s výsledky a dopady dohod o partnerství, operačních programů a operací;
d)
zajištění toho, že je uveřejněn přehled opatření k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, včetně případů neplnění povinností ze strany členských států nebo příjemců, a přijatých nápravných opatření, například finančních oprav.
2. Za účelem zajištění transparentnosti podpory z ERNF vedou členské státy seznam operací ve formátu CSV nebo XML, který je dostupný prostřednictvím jediné internetové stránky nebo jediného internetového portálu poskytujících seznam operací a přehled operačního programu.
Seznam operací se aktualizuje nejméně jednou za šest měsíců.
Minimální informace, které mají být uvedeny v seznamu operací, včetně konkrétních informací o operacích podle článků 26, 39, 47, 54 a 56, jsou stanoveny v příloze V.
3. Podrobná pravidla týkající se informačních a propagačních opatření pro veřejnost a informačních opatření pro žadatele a příjemce jsou stanovena v příloze V.
4. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví technické vlastnosti informačních a propagačních opatření k určité operaci, pokyny pro vytvoření znaku a vymezení standardních barev. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
HLAVA VIII
PROVÁDĚNÍ V RÁMCI PŘÍMÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 120
Oblast působnosti
Tato hlava se použije na opatření financovaná v rámci přímého řízení uvedeného v hlavě VI.
KAPITOLA II
Kontrola
Článek 121
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby finanční zájmy Unie byly při provádění operací financovaných podle tohoto nařízení chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i kontroly na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování Unií přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (39) a v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení musí výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění auditů, kontrol a inspekcí na místě uvedených ve zmíněných odstavcích, v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 122
Audity
1. Úředníci Komise nebo Účetního dvora nebo jejich zástupci mohou provádět audity na místě u operací financovaných podle tohoto nařízení kdykoli za podmínky oznámení nejméně deset pracovních dnů předem, s výjimkou naléhavých případů, po dobu nejvýše tří let po konečné platbě provedené Komisí.
2. Úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci řádně zmocnění k provádění auditů na místě mají přístup k účetnictví a všem dalším dokladům, včetně dokumentů a metadat vytvořených nebo obdržených a uchovávaných v elektronické podobě a souvisejících s výdaji financovanými podle tohoto nařízení.
3. Auditními pravomocemi uvedenými v odstavci 2 není dotčeno uplatňování vnitrostátních předpisů, jež vyhrazují některé úkony činitelům zvlášť určeným vnitrostátními právními předpisy. Úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci se neúčastní mimo jiné domovních prohlídek ani úředních výslechů osob podle vnitrostátního práva dotčeného členského státu. Mají však přístup k takto získaným informacím.
4. Pokud je jakákoli finanční podpora Unie poskytnutá na základě tohoto nařízení následně přidělena třetí osobě coby konečnému příjemci pomoci, poskytne původní příjemce, jakožto příjemce finanční podpory Unie, Komisi veškeré významné informace ohledně totožnosti tohoto konečného příjemce.
Článek 123
Pozastavení plateb, omezení a zrušení finančního příspěvku
1. Pokud Komise dojde k závěru, že finanční prostředky Unie nebyly použity v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení nebo v jakémkoli jiném použitelném právním předpisu Unie, oznámí tuto skutečnost příjemcům, a ti ve lhůtě jednoho měsíce od tohoto oznámení předloží Komisi své připomínky.
2. Pokud příjemci neodpovědí ve lhůtě stanovené v odstavci 1 tohoto článku nebo pokud nejsou jejich připomínky považovány za uspokojivé, Komise sníží nebo zruší poskytnutou finanční podporu nebo pozastaví platby. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vracejí do souhrnného rozpočtu Unie. Z částek, které nejsou vráceny včas, se účtuje úrok z prodlení za podmínek stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
KAPITOLA III
Hodnocení a podávání zpráv
Článek 124
Hodnocení
1. Operace financované na základě tohoto nařízení jsou pravidelně monitorovány s cílem sledovat jejich provádění.
2. Komise zajistí pravidelné nezávislé a externí hodnocení financovaných operací.
Článek 125
Podávání zpráv
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a)
do 31. března 2017 zprávu o prozatímním hodnocení získaných výsledků a o kvalitativních a množstevních aspektech provádění operací financovaných podle tohoto nařízení;
b)
do 31. srpna 2018 sdělení o pokračování operací financovaných na základě tohoto nařízení.
HLAVA IX
PROCESNÍ USTANOVENÍ
Článek 126
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 je svěřena Komisi do dne 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v článcích 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 127
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský námořní a rybářský fond. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko k návrhu prováděcího aktu, který má být přijat podle čl. 95 odst. 5, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
HLAVA X
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 128
Zrušení
1. Aniž je dotčen čl. 129 odst. 2, nařízení (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007, (EU) č. 1255/2011 a článek 103 nařízení (ES) č. 1224/2009 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 129
Přechodná ustanovení
1. Aby se usnadnil přechod z režimů podpory zavedených nařízeními (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007 a (EU) č. 1255/2011 na systém zavedený tímto nařízením, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, jimiž stanoví podmínky, za kterých může být podpora schválená Komisí podle těchto nařízení začleněna do podpory poskytované podle tohoto nařízení, včetně technické pomoci a následných hodnocení.
2. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změny dotčených projektů, včetně jejich úplného nebo částečného zrušení, až do jejich uzavření nebo pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007, (EU) č. 1255/2011 a článku 103 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo jakéhokoli jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc ke dni 31. prosince 2013 vztahuje, a na tyto projekty nebo pomoc se nadále použijí uvedené předpisy.
3. Žádosti podané podle nařízení (ES) č. 1198/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 130
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 508/2014,
annettu 15 päivänä toukokuuta 2014,
Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan, 43 artiklan 2 kohdan, 91 artiklan 1 kohdan, 100 artiklan 2 kohdan, 173 artiklan 3 kohdan, 175 ja 188 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan, 194 artiklan 2 kohdan, 195 artiklan 2 kohdan ja 349 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnot (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 13 päivänä heinäkuuta 2011 osoittamassa tiedonannossa ”Yhteisen kalastuspolitiikan uudistus” esiteltiin yhteiseen kalastuspolitiikkaan, jäljempänä ’YKP’, liittyvät mahdolliset haasteet, tavoitteet ja suuntaviivat vuoden 2013 jälkeen. Tuon tiedonannon julkaisua seuranneen keskustelun perusteella YKP uudistettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1380/2013 (4). YKP:n uudistus kattaa kaikki YKP:n tärkeimmät osatekijät, mukaan lukien sen rahoitusnäkökohdat. Uudistuksen tavoitteiden saavuttamiseksi on aiheellista kumota neuvoston asetus (EY) N:o 2328/2003 (5), neuvoston asetus (EY) N:o 861/2006 (6), neuvoston asetus (EY) N:o 1198/2006 (7) ja asetus (EY) N:o 791/2007 (8) ja korvata ne tällä asetuksella.
Ottaen huomioon, että kaikki Euroopan valtameriä ja meriä koskevat asiat kytkeytyvät toisiinsa, tämän asetuksen olisi tuettava myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1255/2011 (9) tarkoitetun yhdennetyn meripolitiikan (Integrated Maritime Policy, IMP), jäljempänä ’YMP’, edelleen kehittämistä.
(2)
Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) piiriin olisi kuuluttava YKP:lle annettava tuki meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen, näitä luonnonvaroja hyödyntävän kalastuksen hoitoon ja niitä hyödyntävien laivastojen hallinnointiin, makean veden elollisiin luonnonvaroihin ja vesiviljelyyn sekä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostukseen ja markkinoille saattamiseen, jos tällaista toimintaa harjoitetaan jäsenvaltioiden alueella tai jos sitä harjoittavat unionin kalastusalukset tai jäsenvaltioiden kansalaiset, rajoittamatta lippuvaltion ensisijaista vastuuta ja ottaen huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn merioikeusyleissopimuksen (10) (United Nations Convention on the Law of the Sea, UNCLOS) 117 artiklan määräykset.
(3)
YKP:n onnistuminen riippuu tehokkaasta valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmästä sekä sellaisten luotettavien ja kattavien tietojen saatavuudesta, jotka ovat käytettävissä niin tieteellisiä lausuntoja kuin täytäntöönpanoa ja valvontaa varten. Sen vuoksi EMKR:n olisi tuettava näitä toimia.
(4)
EMKR:n piiriin olisi kuuluttava YMP:elle myönnettävä tuki, myös koordinoitujen toimien ja päätöksenteon kehittämiseen ja täytäntöönpanoon valtamerten, merten, rannikkoalueiden ja merielinkeinojen osalta täydentäen näihin liittyviä unionin eri politiikanaloja, joita ovat erityisesti YKP sekä liikenne-, teollisuus-, alueellinen koheesio-, ympäristö-, energia- ja matkailupolitiikka. Olisi varmistettava, että eri alojen toimintalinjoja hallinnoidaan johdonmukaisesti ja yhtenäisesti Itämeren, Pohjanmeren, Kelttienmeren, Biskajanlahden ja Iberian niemimaan rannikon sekä Välimeren ja Mustanmeren alueilla.
(5)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (11) 2 artiklan 10 kohdassa tarkoitetut EMKR:n tuensaajat voivat olla asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklan 30 alakohdassa tarkoitettuja toimijoita taikka kalastajia tai kalastajajärjestöjä, jollei tässä asetuksessa muuta säädetä.
(6)
Eurooppa-neuvoston 17 päivänä kesäkuuta 2010 antamien päätelmien mukaisesti, joilla hyväksyttiin komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamaan tiedonantoon ”Eurooppa 2020 - Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”, jäljempänä ’Eurooppa 2020 -strategia’, perustuva unionin uusi työpaikkoja sekä älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskeva strategia, unionin ja jäsenvaltioiden olisi pantava täytäntöön älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia ja edistettävä samalla unionin sopusointuista kehitystä. Voimavaroja olisi keskitettävä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi korostaen erityisesti työllisyyteen, ilmastonmuutoksen torjuntaan, kestävään energiankäyttöön sekä köyhyyden torjuntaan ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyviä tavoitteita ja vaikuttavuuden parantamiseksi kiinnittämällä enemmän huomiota tuloksiin. YMP:n sisällyttäminen EMKR:ään edistää myös Eurooppa 2020 -strategiassa esitettyjen tärkeimpien poliittisten tavoitteiden saavuttamista ja vastaa Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistettuja, taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion lisäämistä koskevia yleisiä tavoitteita.
(7)
Jotta varmistetaan, että EMKR edistää YKP:n, YMP:n ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista, on tarpeen keskittyä rajoitettuun määrään tärkeimpiä painopisteitä, jotka liittyvät ympäristön kannalta kestävän, resurssitehokkaan, innovatiivisen, kilpailukykyisen ja tietämykseen perustuvan kalastuksen ja vesiviljelyn edistämiseen, YKP:n täytäntöönpanon edistämiseen, työllisyyden ja alueellisen koheesion lisäämiseen, markkinoille saattamisen ja jalostuksen edistämiseen sekä YMP:n täytäntöönpanon edistämiseen.
(8)
Unionin olisi EMKR:n täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa tähdättävä epätasa-arvon poistamiseen, miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistämiseen sekä sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseen.
(9)
YKP:n yleisenä tavoitteena on varmistaa, että kalastus- ja vesiviljelytoiminta tukee osaltaan sellaisten taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta välttämättömien ympäristöedellytysten luomista, jotka ovat kestäviä pitkällä aikavälillä. Lisäksi sen avulla olisi voitava parantaa tuottavuutta, helpottaa kohtuullisen elintason saavuttamista kalastusalalla ja edistää markkinoiden vakautta, ja sen olisi turvattava kalavarojen saatavuus ja se, että tarjonta kohtaa kuluttajat kohtuullisin hinnoin.
(10)
On erittäin tärkeää sisällyttää ympäristönäkökohdat aiempaa paremmin YKP:hen, jolla olisi saavutettava unionin ympäristöpolitiikan ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet. YKP:llä pyritään meren elollisten luonnonvarojen hyödyntämiseen siten, että kalavarat palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään niillä tasoilla mahdollisuuksien mukaan vuoteen 2015 mennessä ja viimeistään vuonna 2020. Kalastuksenhoitoon olisi YKP:ssä sovellettava ennalta varautuvaa ja ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa. Tämän vuoksi EMKR:n olisi edistettävä meriympäristön suojelua siten kuin siitä säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/56/EY (12).
(11)
YKP:n ja YMP:n menojen rahoittamisen yhdestä rahastosta eli EMKR:stä olisi vastattava yksinkertaistamisen tarpeeseen ja sillä on tarkoitus tehostaa näiden politiikkojen yhtenäistämistä. Kun yhteistyössä toteutettava hallinnointi ulotetaan jalostukseen ja markkinoille saattamiseen - syrjäisimmille alueille maksettavat korvaukset, valvonta, tiedonkeruu ja -hallinta sekä YMP mukaan lukien - voidaan edistää yksinkertaistamista ja vähentää niin komission kuin jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta sekä parantaa myönnettävän tuen johdonmukaisuutta ja tehokkuutta.
(12)
YKP:n ja YMP:n menot olisi rahoitettava unionin talousarviosta yhden rahaston eli EMKR:n kautta joko suoraan tai yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavan hallinnoinnin puitteissa. Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavaa hallinnointia ei olisi sovellettava ainoastaan toimenpiteisiin, joilla tuetaan kalastusta, vesiviljelyä tai yhteisölähtöistä paikallista kehittämistä, vaan myös jalostukseen ja markkinoille saattamiseen, syrjäisimmille alueille maksettaviin korvauksiin, valvonta- ja tiedonkeruutoimiin ja YMP:hen. Suoraa hallinnointia olisi sovellettava tieteelliseen neuvontaan, erityisiin valvonta- ja täytäntöönpanotoimenpiteisiin, alueellisille kalastusjärjestöille maksettaviin vapaaehtoisiin rahoitusosuuksiin, neuvoa-antaviin toimikuntiin, markkinatietouteen, YMP:n täytäntöönpanoon ja viestintätoimiin. Olisi täsmennettävä toimityypit, joille voidaan myöntää EMKR:n mukaista rahoitusta.
(13)
On tarpeen erottaa toisistaan ne valvonta- ja täytäntöönpanotoimenpideluokat, joita osarahoitetaan yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa, ja ne, joita osarahoitetaan suoran hallinnoinnin puitteissa. On ehdottoman tärkeää pitää erillään yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvaan valvontaan ja tiedonkeruuseen myönnettävät varat samalla kun sallitaan näiden kahden toimenpideluokan välinen joustavuus.
(14)
Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 mukaisesti EMKR:n perusteella suoritettavan unionin rahoitustuen saamisen ehdoksi asetetaan se, että jäsenvaltiot ja toimijat noudattavat YKP:n sääntöjä. Tämän vaatimuksen on tarkoitus heijastaa unionin vastuuta varmistaa yleisen edun nimissä ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen osana YKP:tä.
(15)
YKP:n tavoitteiden saavuttaminen vaarantuisi, jos EMKR:n mukaista unionin rahoitustukea maksettaisiin toimijoille, jotka eivät lähtökohtaisesti ole noudattaneet meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä koskevan yleisen edun mukaisia vaatimuksia. Sen vuoksi toimijoiden EMKR:n mukaista rahoitusta koskevien hakemusten olisi oltava hyväksyttävissä ainoastaan sillä ehdolla, että kyseiset toimijat eivät tietyn ajanjakson aikana ennen tukihakemuksen jättämistä ole syyllistyneet vakavaan rikkomukseen, rikokseen tai petokseen eivätkä ole osallistuneet laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään kalastukseen (LIS) osallistuneista aluksista laadittuun unionin luetteloon kuuluvien kalastusalusten tai sellaisten maiden lipun alla purjehtivien alusten, jotka on tässä asetuksessa säädetyin tavoin todettu yhteistyöhön osallistumattomiksi, toimintaan tai hallinnointiin taikka olleet tällaisten kalastusalusten omistajien piiriin kuuluvia.
(16)
Lisäksi tuensaajien olisi tukihakemuksen jätettyään jatkettava mainittujen hyväksyttävyyttä koskevien vaatimusten noudattamista koko toimen täytäntöönpanon ajan sekä kyseiselle tuensaajalle suoritettua viimeistä maksua seuraavien viiden vuoden ajan.
(17)
Jos tuensaaja ei noudata tukikelpoisuutta ja kestoa koskevia edellytyksiä, olisi sovellettava rahoitusseuraamuksia ja -oikaisuja. Tällaisen rahoitusoikaisun määrän määrittämiseksi olisi otettava huomioon tuensaajan rikkomuksen rikoksen tai petoksen luonne, vakavuus, kesto ja toistuvuus sekä EMKR:n rahoitusosuuden merkitys tuensaajan taloudelliselle toiminnalle.
(18)
YKP:n tavoitteiden saavuttaminen vaarantuisi myös siinä tapauksessa, että EMKR:n mukaista unionin rahoitustukea maksettaisiin jäsenvaltioille, jotka eivät ole noudattaneet meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä koskevaan yleiseen etuun liittyvien YKP:n sääntöjen mukaisia velvollisuuksiaan, kuten tiedonkeruuta ja valvontavelvoitteiden täytäntöönpanoa. Näiden velvollisuuksien noudattamatta jättämiseen liittyy lisäksi riski siitä, että jäsenvaltiot eivät havaitse hakemuksia, jotka eivät ole hyväksyttävissä, tai toimia, jotka eivät oikeuta tukeen.
(19)
Jotta ehkäistäisiin tukeen oikeuttamattomat maksut ja kannustettaisiin jäsenvaltioita noudattamaan YKP:n sääntöjä, olisi varotoimenpiteenä säädettävä mahdollisuudesta maksujen määräajan kulumisen keskeyttämiseen ja maksatuksen keskeyttämiseen, mitkä toimenpiteet ovat kestoltaan ja laajuudeltaan rajoitettuja. Niitä rahoitusoikaisuja, joilla on lopullisia ja peruuttamattomia seurauksia, olisi sovellettava ainoastaan menoihin, joihin sääntöjen noudattamatta jättäminen on vaikuttanut.
(20)
Jotta parannettaisiin koheesiopoliittista tukea antavien rahastojen - eli Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja koheesiorahaston - koordinointia ja yhdenmukaista täytäntöönpanoa maaseudun kehittämiseen ja meri- ja kalastusalalle tukea antavan rahaston - eli Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja EMKR:n kanssa, kaikille näille rahastoille, jäljempänä ’ERI-rahastot’, on vahvistettu yhteiset säännökset asetuksessa (EU) N:o 1303/2013. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 lisäksi tämä asetus sisältää erityisiä, täydentäviä säännöksiä YKP- ja YMP-alojen erityispiirteiden vuoksi.
(21)
Suhteellisuusperiaatetta olisi sovellettava toimintaohjelmaan koko sen keston ajan ottamalla huomioon kunkin jäsenvaltion hallinnon koko ja toimintaohjelmaan osoitetun julkisen rahoituksen kokonaismäärä.
(22)
Komission olisi jaettava käytettävissä olevat maksusitoumusmäärärahat vuosittain jäsenvaltiokohtaisesti käyttäen objektiivisia ja avoimia perusteita. Näihin perusteisiin olisi kuuluttava indikaattoreita, joilla mitataan kalastus- ja vesiviljelyalan koko, valvonta- ja tiedonkeruuvelvoitteiden laajuus, aiemmat määrärahat asetuksen (EY) N:o 1198/2006 mukaisesti ja aiempi kulutus asetuksen (EY) N:o 861/2006 mukaisesti.
(23)
Tiettyjen erityisten ennakkoehtojen täyttyminen on YKP:n yhteydessä äärimmäisen tärkeää, erityisesti siltä osin kuin on kyse kalastuskapasiteettia koskevan kertomuksen ja vesiviljelyä koskevan monivuotisen kansallisen strategiasuunnitelman toimittamisesta sekä osoitetuista hallinnollisista valmiuksista täyttää kalastuksenhoitoa koskevat tietovaatimukset sekä tehostaa unionin valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmän täytäntöönpanoa.
(24)
Yksinkertaistamispyrkimyksen mukaisesti kaikki EMKR:n perusteella suoritettavat toimet, jotka kuuluvat yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin, valvonta ja tiedonkeruu mukaan lukien, olisi toteutettava jäsenvaltiokohtaisen yhtenäisen toimintaohjelman muodossa kyseessä olevan jäsenvaltion kansallisen rakenteen mukaisesti. Ohjelmasuunnittelun olisi katettava 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välinen kausi. Valmistellessaan yhtenäistä toimintaohjelmaa jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden toimintaohjelman sisällössä ja koossa otetaan huomioon pyrkimys yksinkertaistamiseen. Kussakin ohjelmassa olisi täsmennettävä strategia EMKR:n mukaisesti asetettuihin unionin painopisteisiin liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi ja toimenpiteiden valikoima. Ohjelmasuunnittelun olisi oltava näiden unionin painopisteiden mukaista kansalliseen toimintaympäristöön mukautettuna ja sillä olisi täydennettävä muita unionin toimintalinjoja, erityisesti maaseudun kehittämispolitiikkaa ja koheesiopolitiikkaa.
(25)
Pienimuotoisen rannikkokalastuksen edistämiseksi jäsenvaltioiden, joissa pienimuotoista rannikkokalastusta harjoitetaan merkittävässä määrin, olisi liitettävä toimintaohjelmiinsa pienimuotoisen rannikkokalastuksen kehittämistä, kilpailukykyä ja kestävyyttä koskevat toimintasuunnitelmat.
(26)
Yksinkertaistamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi EMKR:n täytäntöönpanon yhteydessä sekä valvontakustannusten ja virheiden suhteellisen määrän vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä mahdollisimman paljon mahdollisuutta käyttää asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 säädettyjä yksinkertaistettuja avustusmuotoja.
(27)
Jäsenvaltioiden olisi YKP:n mukaisten valvontavelvoitteiden noudattamiseksi laadittava valvontaa käsittelevä toimintaohjelman osio komission tälle politiikan alalle hyväksymien unionin painopisteiden mukaisesti. Toimintaohjelman mukauttamiseksi valvonnan ja täytäntöönpanon kehittyviin tarpeisiin toimintaohjelmien valvontaosiota olisi tarkistettava säännöllisesti YKP:n mukaista valvonta- ja täytäntöönpanopolitiikkaa koskeviin unionin painopisteisiin tehtävien muutosten perusteella. Näille muutoksille olisi saatava komission hyväksyntä. Jotta voidaan varmistaa valvontaan liittyvän ohjelmasuunnittelun joustavuus jatkossakin, toimintaohjelmien valvontaosion tarkistamiseen olisi sovellettava yksinkertaistettua menettelyä.
(28)
Jäsenvaltioiden olisi laadittava tiedonkeruuta käsittelevä toimintaohjelman osio neuvoston asetuksessa (EY) N:o 199/2008 (13) tarkoitetun unionin monivuotisen ohjelman mukaisesti. Tiedonkeruutoimiin liittyviin erityistarpeisiin mukautumiseksi jäsenvaltioiden olisi laadittava tuon asetuksen mukaisesti työohjelma, jolle olisi saatava komission hyväksyntä.
(29)
Suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvat varat, lukuun ottamatta komission teknistä apua, olisi määriteltävä ennalta tavoitteittain, jolloin liikkumavara on viisi prosenttia, ja niihin olisi sovellettava vuotuisia työohjelmia.
(30)
Kalastustoiminnan kilpailukyvyn ja taloudellisen tuloksellisuuden lisäämiseksi on elintärkeää edistää ja myöntää tukea innovointiin tehtäville investoinneille. Osallistumisen tason nostamiseksi olisi innovaatiotuen hakumenettelyä yksinkertaistettava.
(31)
Inhimilliseen pääomaan investointi on niin ikään elintärkeää kalastuksen ja muun merellä tapahtuvan toiminnan kilpailukyvyn ja taloudellisen tuloksellisuuden lisäämiseksi. EMKR:stä olisi sen vuoksi tuettava neuvontapalveluja, tutkijoiden ja kalastajien välistä yhteistyötä, ammatillista koulutusta, elinikäistä oppimista, ja sen olisi edistettävä tietämyksen levittämistä, autettava parantamaan toimijoiden yleistä tuloksellisuutta ja kilpailukykyä sekä edistämään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. Tunnustuksena itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien kalastajien puolisoiden ja elämänkumppaneiden merkitykselle kalastajayhteisöissä olisi myös heille tietyin ehdoin myönnettävä tukea ammatillista koulutusta, elinikäistä oppimista, tietämyksen levittämistä ja sellaista verkottumista varten, joka edistää heidän ammatillista kehittymistään.
(32)
Jotta autettaisiin nuoria, joilla on vaikeuksia päästä kalastusalan työmarkkinoille sitkeän talouskriisin aikana, EMKR:stä olisi tuettava kestäviä kalastuskäytäntöjä ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä käsitteleviä harjoitteluohjelmia ja kursseja.
(33)
Koska monipuolistaminen tarjoaa uusia mahdollisuuksia pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittaville kalastajille, joilla on merkittävä asema rannikkoyhteisöissä, EMKR:stä olisi myönnettävä tukea investointeihin, joilla edistetään kalastajien tulolähteiden monipuolistamista ja kehitetään täydentävää toimintaa, muun muassa aluksiin, ongintamatkailuun, ravintoloihin, kalastukseen liittyviin ympäristöpalveluihin ja kalastusalan koulutustoimintaan tehtäviin investointeihin.
(34)
EMKR:n varojen myöntämisessä ja kohdistamisessa olisi otettava huomioon, että uusien taloudellisten toimintojen luominen ja kehittäminen kalastusalalla on nuorille kalastajille taloudellisesti haastavaa. Tällainen kehitys on olennaisen tärkeää unionin kalastusalan kilpailukyvyn kannalta. Tämän vuoksi olisi otettava käyttöön kalastustoimintansa aloittaville nuorille kalastajille myönnettävä tuki heidän toimintansa aloittamisen helpottamiseksi. EMKR:stä tuetun uuden taloudellisen toiminnan elinkelpoisuuden varmistamiseksi olisi tuen edellytykseksi asetettava tarvittavien taitojen ja pätevyyksien hankkiminen. Toiminnan käynnistämistuella olisi edistettävä ainoastaan ensimmäisen kalastusaluksen hankintaa.
(35)
Aluksella työskentelyyn liittyviin terveys- ja turvallisuustarpeisiin vastaamiseksi EMKR:stä olisi tuettava investointeja, jotka koskevat turvallisuutta sekä työ-, terveys- ja hygieniaoloja aluksilla edellyttäen, että tuetut investoinnit ylittävät unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaiset vaatimukset.
(36)
Olisi annettava säännöt, joiden nojalla voidaan myöntää tukea ja taloudellista korvausta kalastajille ja kalastusalusten omistajille kalastustoiminnan väliaikaisen lopettamisen yhteydessä, jos tällainen väliaikainen lopettaminen on välitön seuraus tietyistä säilyttämistoimenpiteistä, kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista lukuun ottamatta, joista on määrätty tietyissä unionin tai jäsenvaltioiden kalastuksenhoitosuunnitelmissa tai siitä, että kestävää kalastusta koskevia kumppanuussopimuksia tai niihin liittyviä pöytäkirjoja ei uudisteta. Tällaisia sääntöjä olisi annettava myös kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen osalta.
(37)
EMKR:stä olisi voitava tietyin ehdoin tukea keskinäisiä rahastoja, joista suoritetaan kalastajille taloudellisia korvauksia epäsuotuisten sääolojen, ympäristövahingon tai pelastuskustannusten perusteella.
(38)
Kalastustoiminnan mukauttamiseksi kalastusmahdollisuuksiin EMKR:stä olisi voitava tukea kalastusmahdollisuuksien jakamista koskevien järjestelmien suunnittelua, kehittämistä, seurantaa, arviointia ja hallinnointia.
(39)
On erittäin tärkeää sisällyttää ympäristönäkökohdat EMKR:ään ja tukea YKP:n mukaisten säilyttämistoimenpiteiden toteuttamista ottaen samalla huomioon unionin vesialueiden moninaiset olosuhteet. Tätä varten on tärkeää ottaa käyttöön alueellinen lähestymistapa säilyttämistoimenpiteisiin.
(40)
Samalla tavoin EMKR:stä olisi voitava tukea kalastuksesta meriympäristöön aiheutuvien vaikutusten vähentämistä erityisesti edistämällä ekoinnovointia, valikoivampien pyydysten ja välineiden käyttöä, sekä toimenpiteillä, joiden tavoitteena on meren biologisen monimuotoisuuden ja merten ekosysteemien sekä niiden tarjoamien palvelujen suojelu ja ennallistaminen vuoteen 2020 ulottuvan biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian mukaisesti.
(41)
Eurooppa 2020 -strategian ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja energiatehokkuutta koskevan yleistavoitteen mukaisesti EMKR:stä olisi voitava tukea aluksiin tehtäviä investointeja ja energiatarkastuksia.
(42)
Ilmastonmuutoksen vaikutusten rajoittamiseksi ja kalastusalusten energiatehokkuuden parantamiseksi pääkoneen tai apukoneiden nykyaikaistamiseen tai korvaamiseen olisi voitava myöntää tukea edellyttäen, että pienimuotoisen rannikkokalastuksen harjoittajille annetaan valintaprosessissa etusija heidän rahoituksen saantinsa parantamiseksi ja että suuremmat alukset osallistuvat konetehon vähentämiseen.
(43)
Jotta YKP:n uudistukseen kuuluva kestävyyden tavoite ei vaarantuisi, laivastoa koskeville toimenpiteille, kuten väliaikaiselle ja pysyvälle lopettamiselle sekä koneen korvaamiselle, myönnettävissä olevalle rahoitustuelle olisi asetettava yläraja, ja ajanjaksoa, jonka aikana pysyvälle lopettamiselle voidaan myöntää tällaista rahoitustukea, olisi rajoitettava.
(44)
YKP:ssä käyttöön otetun poisheittämiskiellon mukaisesti EMKR:stä olisi tuettava aluksiin tehtäviä investointeja, joiden tavoitteena on hyödyntää tahattomasti saaliiksi saadut kalat mahdollisimman hyvin ja lisätä alikäytettyjen kalansaaliin osien hyväksikäyttöä. Saaliiksi saatujen kalojen arvon maksimoimiseksi EMKR:stä olisi resurssien niukkuus huomioon ottaen tuettava myös aluksiin tehtäviä investointeja, joiden tavoitteena on nostaa saaliiksi saatujen kalojen kaupallista arvoa.
(45)
Koska kalasatamilla, purkupaikoilla ja kalastussuojilla on tärkeä merkitys, EMKR:stä olisi tuettava asiaankuuluvia investointeja, joiden tavoitteina on parantaa erityisesti energiatehokkuutta, ympäristönsuojelua ja purettujen tuotteiden laatua sekä turvallisuutta ja työoloja.
(46)
Unionin kannalta on elintärkeää saavuttaa kestävä tasapaino makean veden resurssien ja niiden hyödyntämisen välillä. Sisävesikalastusta olisi sen vuoksi tuettava aiheellisin toimenpitein ottaen asianmukaisesti huomioon sen ympäristövaikutukset ja säilyttäen samalla näiden alojen taloudellinen elinkelpoisuus.
(47)
Komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille 19 päivänä syyskuuta 2002 antaman tiedonannon ”Euroopan vesiviljelyn kestävää kehittämistä koskeva strategia” sekä komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 29 päivänä huhtikuuta 2013 antaman tiedonannon ”EU:n vesiviljelyn kestävän kehityksen strategiset suuntaviivat”, YKP:n tavoitteiden ja Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti EMKR:stä olisi tuettava vesiviljelyalan kehittämistä ympäristön, talouden sekä sosiaalisten näkökohtien kannalta kestävällä tavalla.
(48)
Koska vesiviljelypaikoilta karanneilla viljellyillä eläimillä saattaa olla vaikutuksia meren luonnonvaraisiin populaatioihin, EMKR:stä ei saisi tarjota kannustimia muuntogeenisten organismien viljelyyn.
(49)
Vesiviljely lisää kasvua ja työpaikkoja rannikko- ja maaseutualueilla. Sen vuoksi on ehdottoman tärkeää, että EMKR on vesiviljely-yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), käytettävissä ja auttaa tuomaan alalle uusia vesiviljelyn harjoittajia. Vesiviljelytoiminnan kilpailukyvyn ja taloudellisen tuloksellisuuden lisäämiseksi on elintärkeää edistää innovointia ja yrittäjyyttä. Siksi EMKR:stä olisi voitava tukea innovatiivisia toimia, vesiviljely-yritysten yritystoiminnan yleistä kehittämistä, non food- ja offshore-vesiviljely mukaan lukien, sekä täydentävää toimintaa, kuten ongintamatkailua, vesiviljelyalaan liittyviä ympäristöpalveluja tai koulutustoimintaa.
(50)
Inhimilliseen pääomaan investoiminen on niin ikään elintärkeää vesiviljelytoiminnan kilpailukyvyn ja taloudellisen tuloksellisuuden lisäämiseksi. EMKR:stä olisi sen vuoksi voitava tukea elinikäistä oppimista ja verkottumista, joka edistää tietämyksen levittämistä, sekä neuvontapalveluja, jotka auttavat parantamaan toimijoiden yleistä tuloksellisuutta ja kilpailukykyä.
(51)
Vesiviljelypaikkojen ja -infrastruktuurien kehittämisen tukemiseksi EMKR:stä olisi voitava myöntää tukea kansallisille ja alueellisille viranomaisille näiden tehdessä strategisia valintojaan, etenkin määritettäessä ja kartoitettaessa alueita, joiden katsotaan parhaiten soveltuvan vesiviljelyn kehittämiseen.
(52)
Ympäristön sekä sosiaalisten ja taloudellisten näkökohtien kannalta kestävän vesiviljelyn edistämiseksi EMKR:stä olisi voitava tukea ympäristönäkökohtia tarkoin kunnioittavaa vesiviljelytoimintaa, vesiviljely-yritysten siirtymistä kestävään hoitoon, auditointijärjestelmien käyttöä sekä siirtymistä luonnonmukaiseen vesiviljelyyn. Samalla tavoin EMKR:stä olisi voitava tukea myös erityisiä ympäristöpalveluja tarjoavaa vesiviljelyä.
(53)
Kuluttajansuojan merkityksen vuoksi EMKR:n olisi voitava tarjota vesiviljelijöille riittävästi tukea niiden riskien ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi, joita vesiviljelystä saattaa aiheutua kansanterveyteen ja eläinten terveyteen.
(54)
Koska vesiviljelytoimintaan tehtäviin investointeihin liittyy riski, EMKR:n olisi voitava edistää yritysturvallisuutta tarjoamalla mahdollisuus vesiviljelykannalle otettaviin vakuutuksiin ja turvaamalla tällä tavoin tuottajien tulot sellaisten epätavallisten tuotannonmenetysten osalta, jotka johtuvat erityisesti luonnonkatastrofeista, epäsuotuisista sääoloista, äkillisistä vedenlaadun muutoksista, taudeista tai tuholaisvahingoista ja tuotantolaitosten tuhoutumisesta.
(55)
Koska paikalliseen kehittämiseen sovellettava yhteisölähtöinen lähestymistapa on osoittautunut vuosien mittaan hyödylliseksi kalastusta ja vesiviljelyä sekä maaseutualueita kehitettäessä, kun siinä otetaan kaikilta osin huomioon omien kehitysmahdollisuuksien monialaiset tarpeet, tukea olisi tulevaisuudessa jatkettava ja lisättävä.
(56)
Kalastus- ja vesiviljelyalalla toteutettavassa yhteisölähtöisessä paikallisessa kehittämisessä olisi edistettävä innovatiivisia lähestymistapoja, jotka luovat kasvua ja työpaikkoja, erityisesti lisäämällä kalastustuotteiden arvoa ja monipuolistamalla paikallista taloutta kohti uusia elinkeinoja, mukaan lukien ns. sinisen kasvun ja laajempien merialojen tarjoamat elinkeinot.
(57)
Kalastus- ja vesiviljelyalan kestävän kehityksen on määrä vaikuttaa sosiaalisen osallisuuden edistämistä, köyhyyden vähentämistä sekä työpaikkojen luomista ja paikallistason innovoinnin edistämistä koskevien Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteutumiseen. Sen on myös määrä edistää alueellisen koheesion tavoitetta, joka on yksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ensisijaisista painopisteistä.
(58)
Yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen olisi pantava täytäntöön noudattaen alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa käyttämällä paikallisia kumppanuuksia, jotka muodostuvat julkisen ja yksityisen sektorin sekä kansalaisyhteiskunnan edustajista ja kuvastavat asianmukaisesti paikallisyhteisöä. Näillä paikallisilla toimijoilla on parhaat edellytykset laatia ja panna täytäntöön monialaisia yhteisölähtöisiä paikallisia kehitysstrategioita, jotka vastaavat niiden paikallisten kalastusalueiden tarpeita. On tärkeää varmistaa, ettei yhdenkään yksittäisen eturyhmän osuus ole yli 49 prosenttia paikallisen kalatalouden toimintaryhmän päätöksentekoelinten äänimäärästä.
(59)
Paikallisten kumppanuuksien välinen verkottuminen on olennainen osa tätä lähestymistapaa. Paikallisten kumppanuuksien välinen yhteistyö on siten tärkeä kehityksen väline, jota EMKR:n olisi tuettava.
(60)
EMKR:stä kalastusalueille myönnettävä tuki olisi koordinoitava muista unionin rahastoista paikalliseen kehittämiseen myönnettävän tuen kanssa, ja sen olisi katettava kaikki näkökohdat, jotka liittyvät yhteisölähtöisten paikallisten kehitysstrategioiden valmisteluun ja täytäntöönpanoon sekä paikallisten kalatalouden toimintaryhmien toimintaan, samoin kuin kustannukset, jotka aiheutuvat toiminnan elävöittämisestä paikallisella alueella ja paikallisen kumppanuuden toiminnasta.
(61)
Jotta voidaan varmistaa kalastuksen ja vesiviljelyn elinkelpoisuus voimakkaasti kilpailluilla markkinoilla, on tarpeen antaa säännökset, joilla tuetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (14) täytäntöönpanoa sekä markkinoille saattamista ja jalostusta koskevia toimia, joita toimijat toteuttavat maksimoidakseen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden arvon. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sellaisten toimintojen edistämiseen, joissa yhdennetään toimitusketjuun sisältyvät tuotanto-, jalostus- ja markkinoille saattamista koskevat toimet tai jotka koostuvat innovatiivisista prosesseista tai menetelmistä. Tuottajajärjestöt ja tuottajajärjestöjen liitot olisi asetettava etusijalla tukea myönnettäessä. Tuotanto- ja markkinointisuunnitelmien osalta vain tällaisten järjestöjen ja liittojen olisi oltava tukikelpoisia. Uuteen poisheittämisen kieltävään politiikkaan mukautumiseksi EMKR:stä olisi tuettava myös tahattomien saaliiden jalostusta.
(62)
Asetuksessa (EU) N:o 1379/2013 säädetään ihmisravinnoksi tarkoitettujen kalastustuotteiden varastointimekanismista markkinoiden vakauttamisen edistämiseksi. Jotta varmistettaisiin siirtyminen markkinoiden interventiomekanismeista korostetusti tuotanto- ja markkinoille saattamista koskevan toiminnan suunnitteluun ja hallinnointiin, kaikki EMKR:stä myönnettävä tuki olisi lopetettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018.
(63)
Ottaen huomioon lisääntynyt kilpailu, joka kohdistuu pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittaviin kalastajiin, EMKR:stä olisi voitava tukea pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavien kalastajien yritysaloitteita, jotka lisäävät heidän pyytämiensä kalojen arvoa erityisesti tällaisen kalojen jalostuksen tai suoramyynnin avulla.
(64)
Koska unionin syrjäisimmillä alueilla harjoitettava kalastustoiminta on vaikeuksissa erityisesti kyseisten alueiden syrjäisyyden ja erityisten ilmasto-olojen vuoksi, EMKR:n olisi voitava ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tunnustetut tällaisten alueiden erityiset haitat.
(65)
Säilyttääkseen unionin syrjäisimmiltä alueilta tulevien eräiden kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kilpailukyvyn muilta unionin alueilta tuleviin vastaaviin tuotteisiin verrattuna unioni otti vuonna 1992 käyttöön toimenpiteitä asiaan liittyvien kalastusalan lisäkustannusten korvaamiseksi. Kaudella 2007-2013 sovellettavat toimenpiteet on säädetty asetuksessa (EY) N:o 791/2007. Tukea on tarpeen myöntää edelleen eräiden unionin syrjäisimmiltä alueilta tulevien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kalastuksesta, viljelystä, jalostuksesta ja markkinoille saattamisesta aiheutuvien lisäkustannusten korvaamiseksi 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen, jotta korvaamisella pidetään osaltaan yllä näiden alueiden toimijoiden taloudellista elinkelpoisuutta.
(66)
Syrjäisimmillä alueilla vallitsevien erilaisten markkinoille saattamisen edellytysten sekä saaliiden, kantojen ja markkinoiden kysynnän vaihteluiden vuoksi asianomaisten jäsenvaltioiden tehtäväksi olisi annettava määritellä korvauskelpoiset kalastustuotteet, niiden enimmäismäärät ja korvauksen määrät jäsenvaltiokohtaisten kokonaismäärärahojen rajoissa.
(67)
Jäsenvaltioille olisi annettava lupa eriyttää kyseisten kalastustuotteiden luetteloa ja määriä sekä korvauksen määrää jäsenvaltiokohtaisten kokonaismäärärahojen rajoissa. Niille olisi lisäksi annettava lupa mukauttaa korvaussuunnitelmiaan, jos se on muuttuvien edellytysten vuoksi perusteltua.
(68)
Jäsenvaltioiden olisi asetettava korvauksen määrä tasolle, joka mahdollistaa syrjäisimpien alueiden erityishaitoista johtuvien lisäkustannusten asianmukaisen korvaamisen. Ylikompensaation välttämiseksi määrän olisi oltava oikeassa suhteessa tuella korvattaviin lisäkustannuksiin. Tätä varten määrässä olisi otettava huomioon myös muut julkisen tuen lajit, joilla on vaikutusta lisäkustannusten tasoon.
(69)
On ehdottoman tärkeää, että jäsenvaltioilla ja toimijoilla on käytössään tarvittavat keinot harjoittaa korkeatasoista valvontaa ja varmistaa tällä tavoin YKP:n sääntöjen noudattaminen ja samalla elollisten vesiluonnonvarojen kestävä hyödyntäminen. Sen vuoksi EMKR:stä olisi voitava tukea jäsenvaltioita ja toimijoita neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (15) mukaisesti. Tällä tuella on määrä edistää kestävää kasvua luomalla sääntöjen noudattamisen kulttuuri.
(70)
Jäsenvaltioille unionin valvontajärjestelmän täytäntöönpanosta aiheutuviin menoihin asetuksen (EY) N:o 861/2006 perusteella myönnettävää tukea olisi EMKR:n puitteissa lisättävä yhden rahaston ajatusmallia noudattaen.
(71)
Unionin valvonta- ja täytäntöönpanopolitiikan tavoitteiden mukaisesti on aiheellista, että valvonta-alusten, -lentokoneiden ja -helikoptereiden käytöstä osoitetaan kalastuksen valvontaan vähimmäisaika, joka olisi määriteltävä tarkoin, jotta EMKR:stä myönnettävälle tuelle saataisiin perusta.
(72)
Jäsenvaltioiden valvonta-alalla tekemän yhteistyön merkitys huomioon ottaen EMKR:stä olisi voitava myöntää tukea tähän tarkoitukseen.
(73)
Olisi hyväksyttävä toimenpiteitä, joilla tuetaan monivuotisessa unionin ohjelmassa määritellyin tavoin kalastustietojen keruuta, hallinnointia ja käyttöä, erityisesti kansallisten ohjelmien tukemiseksi sekä tieteellisiin analyyseihin ja YKP:n täytäntöönpanoon tarkoitettujen tietojen hallinnoinnin ja käytön tukemiseksi. Jäsenvaltioille kalastustietojen keräämisestä, hallinnoinnista ja käytöstä aiheutuviin menoihin asetuksen (EY) N:o 861/2006 perusteella myönnettävää tukea olisi EMKR:n puitteissa jatkettava yhden rahaston ajatusmallia noudattaen.
(74)
YKP:n mukaisia moitteetonta ja tehokasta kalastuksenhoitoa koskevia päätöksiä olisi tuettava tutkimus- ja yhteistyötoimin sekä YKP:n täytäntöönpanossa ja kehittämisessä tarvittavin tieteellisin ja sosioekonomisin lausunnoin ja neuvoin, muun muassa biomaantieteellisesti herkillä alueilla.
(75)
Lisäksi on tarpeen tukea yhteistyötä, jota tehdään jäsenvaltioiden välillä ja tarvittaessa kolmansien maiden kanssa tietojen keräämiseksi samalta merialueelta, sekä asiaankuuluvien kansainvälisten tieteellisten elinten kanssa.
(76)
YMP:n tavoitteena on tukea merten ja valtamerten kestävää käyttöä sekä kehittää valtameriin, meriin, saariin, rannikkoalueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin sekä merialoihin vaikuttavia toimintalinjoja koskeva koordinoitu, johdonmukainen ja avoin päätöksenteko komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 10 päivänä lokakuuta 2007 antaman tiedonannon ”Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka” mukaisesti.
(77)
Kuten asetuksessa (EU) N:o 1255/2011 sekä neuvoston päätelmissä, Euroopan parlamentin päätöslauselmissa ja alueiden komitean lausunnoissa on todettu, jatkuva rahoitus on tarpeen unionin YMP:n täytäntöönpanoa ja edelleen kehittämistä varten. Mereen liittyvien asioiden kehittämisellä siten, että tuetaan YMP:een liittyviä toimia taloudellisesti, odotetaan olevan huomattava taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen vaikutus yhteenkuuluvuuteen.
(78)
EMKR:stä olisi tuettava meriasioiden yhdennetyn hallinnoinnin edistämistä kaikilla tasoilla, erityisesti parhaiden käytäntöjen vaihdon ja merialuestrategioiden edelleen kehittämisen ja täytäntöönpanon avulla. Näiden strategioiden tavoitteena on luoda yhdennetyt puitteet Euroopan merialueiden yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi ja sidosryhmien välisen yhteistyön lujittamiseksi, jotta unionin rahoitusvälineitä ja varoja käytettäisiin parhaalla mahdollisella tavalla ja edistettäisiin unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön parantamiseen tähtääviin toimiin ja mekanismeihin voi tässä yhteydessä sisältyä mereen liittyvillä aloilla tehtävä rajatylittävä ja monialainen yhteistyö, esimerkiksi Euroopan rannikkovartiostojen tehtäväfoorumin puitteissa tapahtuva toiminta, kokemusten ja parhaiden toimintatapojen vaihdon edistämiseksi, jotta toimintaa voidaan tehostaa ja johdonmukaistaa asiaankuuluvan unionin oikeuden puitteissa.
(79)
EMKR:stä olisi tuettava sellaisten välineiden edelleen kehittämistä, joilla luodaan yhteisvaikutusta eri aloilla toteutettavien meriin, valtameriin ja rannikoihin vaikuttavien aloitteiden välillä. Tämä pätee yhdennettyyn merivalvontaan, jonka tavoitteena on parantaa meritilannetietoisuutta eri alojen välisen parannetun ja turvallisen tietojenvaihdon avulla. EMKR:stä ei kuitenkaan saisi rahoittaa toimia, jotka liittyvät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston soveltamisalaan kuuluvaan merivalvontaan.
(80)
Näillä aloilla käytössä olevien tietojärjestelmien yhteenliittämisen vuoksi saattaa olla tarpeen ottaa käyttöön näiden järjestelmien rahoitusmekanismit johdonmukaisesti ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti. Merten aluesuunnittelu ja rannikkoalueiden yhdennetty hallinnointi ovat olennaisen tärkeitä meri- ja rannikkoalueiden kestävän kehityksen kannalta, ja ne molemmat edistävät ekosysteemipohjaisen hallinnoinnin tavoitteita sekä maa- ja meriyhteyksien kehittämistä. Nämä välineet ovat tärkeitä myös rannikoittemme, meriemme ja valtameriemme erilaisten käyttötarkoitusten hallitsemiseksi, niiden kestävän taloudellisen kehityksen mahdollistamiseksi ja rajatylittävien investointien edistämiseksi, kun taas meriympäristöön vaikuttavan ihmisen toiminnan kestävän kehityksen rajat määritellään tarkemmin direktiivin 2008/56/EY täytäntöönpanon myötä. Lisäksi on tarpeen parantaa tietämystä meriympäristöstä ja edistää innovointia helpottamalla valtamerten ja merten tilaa koskevien tietojen keräämistä, vapaata jakamista, uudelleenkäyttöä ja levittämistä.
(81)
EMKR:stä olisi tuettava kestävää talouskasvua, työllisyyttä, innovointia ja kilpailukykyä mereen liittyvillä aloilla ja rannikkoalueilla. On erityisen tärkeää tunnistaa sääntelyn aiheuttamat esteet ja osaamisen puutteet, jotka hidastavat kehittymässä olevien ja tulevien merielinkeinojen kasvua, sekä toimet, joilla pyritään edistämään mereen ja merenkulkuun liittyvien sovellusten liiketoimintapotentiaalin parantamiseksi tarvittavia teknologiseen innovointiin tehtäviä investointeja.
(82)
EMKR:n olisi täydennettävä nykyisiä ja tulevia rahoitusvälineitä, joita unioni ja jäsenvaltiot ovat asettaneet käytettäviksi kansallisella ja sitä alemmalla tasolla kestävän taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kehityksen sekä valtamerten, merten ja rannikoiden suojelun ja kestävän käytön edistämiseen, jäsenvaltioiden ja niiden rannikko- ja saarialueiden sekä syrjäisimpien alueiden välisen yhteistyön tehostamiseen sekä kansallisten ja paikallisten hankkeiden priorisoinnin ja edistymisen huomioon ottamiseen, ja oltava johdonmukainen niiden kanssa. EMKR:n olisi nivouduttava yhteen muiden merialaan mahdollisesti liittyvien unionin toimintalinjojen, erityisesti EAKR:n, koheesiorahaston ja ESR:n sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (16) perustetun Horisontti 2020 -ohjelman, kanssa.
(83)
YKP:n tavoitteiden saavuttamiseksi yleismaailmallisella tasolla unioni osallistuu aktiivisesti kansainvälisten järjestöjen työskentelyyn. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että unioni edistää tällaisten järjestöjen toimia, jotka auttavat varmistamaan kalavarojen säilyttämisen ja kestävän hyödyntämisen aavalla merellä ja kolmansien maiden vesialueilla. Kansainvälisille järjestöille asetuksen (EY) N:o 861/2006 perusteella myönnettävää tukea olisi EMKR:n puitteissa jatkettava yhden rahaston ajatusmallia noudattaen.
(84)
YKP:n hallinnon parantamiseksi ja neuvoa-antavien toimikuntien tehokkaan toiminnan varmistamiseksi on erityisen tärkeää, että neuvoa-antaville toimikunnille myönnetään riittävä ja pysyvä rahoitus, jotta ne voisivat jatkaa tehokkaasti neuvoa-antavaa tehtäväänsä YKP:n puitteissa. EMKR:stä neuvoa-antaville toimikunnille myönnettävän tuen olisi yhden rahaston ajatusmallia noudattaen korvattava alueellisille neuvoa-antaville toimikunnille asetuksen (EY) N:o 861/2006 perusteella myönnettävä tuki.
(85)
EMKR:n olisi teknisen avun muodossa helpotettava toimintaohjelmien täytäntöönpanoa, muun muassa edistämällä innovatiivisia lähestymistapoja ja käytäntöjä, joita voidaan panna täytäntöön yksinkertaisella ja avoimella tavalla. Tekniseen apuun olisi kuuluttava myös sellaisen paikallisten kalataloudentoimintaryhmien eurooppalaisen verkoston perustaminen, jonka tarkoituksena on valmiuksien kehittäminen, tiedon levittäminen, kokemusten vaihto sekä paikallisten kumppanuuksien välisen yhteistyön tukeminen.
(86)
Jotta kumppanuus olisi toimivaa ja unionin tukitoimet asianmukaisella tavalla tunnettuja, olisi säädettävä siitä, että unionin antamaa tukea koskevan tiedotuksen ja julkisuuden olisi oltava mahdollisimman laajaa. Tukitoimien hallinnoinnista vastaavien viranomaisten tehtäviin olisi kuuluttava myös tiedotus- ja julkisuusnäkökohdat sekä tiedottaminen komissiolle tältä osin toteutetuista toimenpiteistä.
(87)
Kaikkiin tämän asetuksen perusteella rahoitettavien, sekä yhteistyössä toteutettavan että suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvien toimien yhteydessä on tarpeen varmistaa unionin taloudellisten etujen suojaaminen soveltamalla näiden etujen suojaamiseen liittyvää asianmukaista lainsäädäntöä moitteettomalla tavalla sekä varmistaa, että jäsenvaltiot ja komissio tekevät aiheelliset tarkastukset.
(88)
Asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 tarkoitettuihin YKP:n erityisedellytysten huomioon ottamiseksi ja YKP:n sääntöjen noudattamisen edistämiseksi olisi sääntöjä, jotka koskevat maksujen määräajan kulumisen keskeyttämistä siten kuin asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 on säädetty, täydennettävä lisäsäännöksin. Jos jäsenvaltio tai toimija on laiminlyönyt YKP:n mukaiset velvoitteensa tai jos komissiolla on tällaiseen noudattamatta jättämiseen viittaavaa näyttöä, komission olisi varotoimenpiteenä voitava keskeyttää maksujen määräajat.
(89)
Maksujen määräajan keskeyttämisen lisäksi ja tukeen oikeuttamattomien menojen maksamista koskevan ilmeisen riskin välttämiseksi komission olisi voitava lykätä maksuja, jos jäsenvaltio syyllistyy YKP:n sääntöjen vakavaan noudattamatta jättämiseen.
(90)
Toimintaohjelmia olisi niiden laadun parantamiseksi ja niiden saavutusten osoittamiseksi seurattava ja arvioitava. Komission olisi luotava yhteinen seuranta- ja arviointijärjestelmä varmistaen muun muassa, että asiaa koskevat tiedot asetetaan saataville oikeaan aikaan. Tuossa yhteydessä olisi vahvistettava luettelo indikaattoreista, ja komission olisi arvioitava EMKR-politiikan vaikutuksia suhteessa yksittäisiin tavoitteisiin.
(91)
Vastuu toimintaohjelman täytäntöönpanon seurannasta olisi jaettava hallintoviranomaisen ja tätä tarkoitusta varten perustetun seurantakomitean kesken. Hallintoviranomaisen ja seurantakomitean vastuunjako olisi tätä varten täsmennettävä. Toimintaohjelman seurantaan olisi sisällyttävä komissiolle toimitettavan vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen laatiminen.
(92)
Rahoitusmahdollisuuksia ja hankkeiden tuensaajia koskevien tietojen saatavuuden ja avoimuuden lisäämiseksi kussakin jäsenvaltiossa olisi otettava käyttöön yksi keskitetty verkkosivusto tai verkkoportaali, jossa on tietoa toimintaohjelmasta, mukaan lukien luettelot toimista, joita kustakin toimintaohjelmasta tuetaan. Kaikille asiaa koskeville jäsenvaltioiden verkkosivustoille olisi myös voitava päästä unionin viralliselta verkkosivustolta, jotta eri jäsenvaltioiden kansalaisten olisi helpompi tutustua kaikkien jäsenvaltioiden julkaisemiin tietoihin. Näiden tietojen olisi oltava kohtuullisia, selkeitä ja konkreettisia, jotta suuri yleisö, erityisesti unionin veronmaksajat, voisivat saada käsityksen siitä, miten unionin varoja käytetään EMKR:n puitteissa. Tämän tavoitteen lisäksi asiaankuuluvien tietojen julkaisemisen olisi palveltava tarkoitusta parantaa unionin rahoituksen hakemista koskevien mahdollisuuksien tuntemusta. Julkaistaviin tietoihin voi kuulua luonnollisten henkilöiden nimet jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (17) soveltamista.
(93)
Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien täydentämiseksi ja muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavista: hakemusten hyväksyttävyysperusteita koskevan kauden ja tuon kauden alkamis- tai päättymispäivien määrittäminen, varojen ohjeellista jakautumista koskevien prosenttiosuuksien mukauttaminen suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvien tavoitteiden kesken, tukikelpoisten toimien ja hygieniaa, terveyttä ja turvallisuutta koskevien investointien sekä aluksissa tapahtuvaa tai yksittäisiä laitteita koskevien työolojen parantamista koskevien investointien tukikelpoisten kustannusten määrittely, osana kestävää kalastustoimintaa toteutettavien merten biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelua ja palauttamista koskevien toimien tukikelpoisten kustannusten määrittely, sellaisia laitteisiin tai aluksiin tehtäviä investointeja tukevien tukikelpoisten kustannusten määrittely, joiden tavoitteena on vähentää epäpuhtauspäästöjä tai kasvihuonekaasupäästöjä ja lisätä kalastusalusten energiatehokkuutta, syrjäisimpien alueiden kärsimien erityisten haittojen kala- ja vesiviljelytuotteille aiheuttamien lisäkustannusten perusteiden laskeminen, niiden tapausten määrittely, joissa maksujen määräaika voidaan keskeyttää tai maksuja voidaan lykätä jäsenvaltion jätettyä noudattamatta sääntöjä, niiden perusteiden määrittäminen, joilla vahvistetaan sovellettava rahoitusoikaisun taso ja kiinteämääräisten tai ekstrapoloitujen rahoitusoikaisujen soveltamisen perusteet, sekä yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmän sisällön ja rakenteen määrittely.
(94)
Jotta helpotetaan sujuvaa siirtymistä asetuksessa (EY) N:o 1198/2006 säädetystä järjestelmästä tässä asetuksessa säädettyyn järjestelmään, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat siirtymäsäännösten vahvistamista.
(95)
Kun komissio hyväksyy tämän asetuksen mukaisia delegoituja säädöksiä, on erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(96)
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa seuraavien osalta: yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa maksusitoumuksiin käytettävissä olevien kokonaismäärärahojen vuotuinen jakautuminen jäsenvaltiokohtaisesti, toimintaohjelmien ja niiden muutosten hyväksyminen, tiedonkeruuta koskevien työsuunnitelmien hyväksyminen, komission aloitteesta annattavaa teknistä tukea koskevien vuotuisten työohjelmien hyväksyminen, sen toteaminen, että on olemassa näyttöä, joka viittaa YKP:n mukaisten velvollisuuksien noudattamatta jättämiseen, sen toteaminen, että jäsenvaltio on jättänyt noudattamatta YKP:n mukaisia velvollisuuksiaan, toimintaohjelman mukaisten välimaksujen keskeyttäminen kokonaan tai osittain sekä rahoitusoikaisujen tekeminen peruuttamalla toimintaohjelmalle myönnetty unionin tuki kokonaan tai osittain. Komission olisi hyväksyttävä nämä täytäntöönpanosäädökset soveltamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 182/2011 (18).
(97)
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi lisäksi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa seuraavien osalta: toimintaohjelman osioiden esittäminen, toimintaohjelmien hyväksymistä sekä siihen tehtävien muutosten esittämistä ja hyväksymistä koskevat menettelyt, muoto ja aikataulu, VI osaston I ja II luvun mukainen vuotuinen työohjelma, syrjäisimpien alueiden korvaussuunnitelman rakenne, julkisen avun prosentuaalisten osuuksien soveltaminen, jäsenvaltioiden komissiolle esittämiin rahoitusta koskeviin tietoihin käyttämä malli, unionin painopisteitä koskevien indikaattoreiden vahvistaminen, jäsenvaltioiden lähettämiä tietoja sekä tietotarpeita ja mahdollisten tietolähteiden yhteisvaikutusta koskevat säännöt, vuosittaisten täytäntöönpanokertomusten muoto ja esittämistapa sekä ennakkoarviointikertomuksiin sisällytettävät tiedot. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti ja tarkastelumenettelyä noudattaen.
(98)
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa seuraavien osalta: täytäntöönpanoa ja valvontaa koskeviin unionin tosiasiallisiin painopisteisiin tehtävien muutosten hyväksyminen ja erittely, hallintoviranomaisten antamien tietojen esittämistapaa koskevat säännöt, toimia koskevien tiedotus- ja julkisuustoimenpiteiden tekniset seikat sekä symbolin laatimista koskevat ohjeet ja standardivärien määrittely. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. Yksinkertaisemman ja nopeamman menettelyn varmistamiseksi olisi noudatettava neuvoa-antavaa menettelyä.
(99)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, ottaen huomioon kalastus-, vesiviljely- ja merialojen kehittämisessä esiintyvät rakenteelliset ongelmat sekä jäsenvaltioiden rajalliset taloudelliset resurssit, vaan ne voidaan toimintaohjelmista rahoitettavien toimien laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla myöntämällä tärkeisiin painopistealoihin keskitettyä monivuotista rahoitustukea. Sen vuoksi unioni voi hyväksyä toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteen saavuttamiseksi.
(100)
Tässä asetuksessa säädetty tukijärjestelmä korvaa tukijärjestelmät, jotka on perustettu asetuksella (EY) N:o 2328/2003, asetuksella (EY) N:o 861/2006, asetuksella (EY) N:o 1198/2006 asetuksella, (EY) N:o 791/2007, asetuksella (EU) N:o 1255/2011 ja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 103 artiklalla. Sen vuoksi nämä asetukset ja mainittu säännös olisi kumottava 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen. Tämä asetus ei saisi kuitenkaan vaikuttaa sellaisen tuen jatkamiseen tai muuttamiseen, jonka komissio on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1198/2006 tai tuohon tukeen 31 päivänä joulukuuta 2013 sovellettavan muun lainsäädännön perusteella.
(101)
On asianmukaista mukauttaa tämän asetuksen soveltamiskausi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 säädettyyn. Tämän vuoksi tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I OSASTO
KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT
1 artikla
Kohde
Tässä asetuksessa määritellään unionin rahoitustoimenpiteet, joilla pannaan täytäntöön
a)
yhteinen kalastuspolitiikka (YKP),
b)
merioikeuteen liittyvät asiaan kuuluvat toimenpiteet,
c)
kalastus- ja vesiviljelyalueiden ja sisävesikalastuksen kestävä kehitys; ja
d)
yhdennetty meripolitiikka (YMP).
2 artikla
Maantieteellinen soveltamisala
Tätä asetusta sovelletaan unionin alueella toteutettaviin toimiin, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.
3 artikla
Määritelmät
1. Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklassa, asetuksen (EU) N:o 1379/2013 5 artiklassa, asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklassa ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklassa tarkoitettuja määritelmiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 2 kohdan soveltamista.
2. Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1)
’yhteisellä tietojenvaihtoympäristöllä’ (Common Information Sharing Environment, CISE), jäljempänä myös ’CISE’, rakenteeltaan hajautettua järjestelmäverkkoa, joka on kehitetty tietojen vaihtamiseksi käyttäjien kesken merellä tapahtuvaa toimintaa koskevan tilannetietoisuuden parantamista varten;
2)
’monialaisilla toimilla’ aloitteita, jotka hyödyttävät vastavuoroisesti eri aloja ja/tai alakohtaisia politiikkoja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti ja joita ei voida kokonaisuudessaan toteuttaa kulloiseenkin politiikan alaan kuuluvilla toimenpiteillä;
3)
’sähköisellä kirjaamis- ja raportointijärjestelmällä’ (Electronic Recording and Reporting System, ERS) asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 tarkoitettua sähköistä tietojen kirjaamis- ja raportointijärjestelmää;
4)
’Euroopan meripoliittisella seurantakeskuksella ja tietoverkolla’ verkostoa, joka kokoaa asiaankuuluvat kansalliset meripoliittiset seuranta- ja tieto-ohjelmat yhteiseksi ja helppokäyttöiseksi eurooppalaiseksi resurssiksi;
5)
’kalastus- ja vesiviljelyalueella’ meren, joen tai järven, myös lammikoiden ja jokialueen, rannalla olevaa aluetta, jolla maantieteellisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti katsottuna toiminnallisesti yhtenäinen kalastus tai vesiviljely on merkittävä työllistäjä ja joka on jäsenvaltion sellaiseksi nimeämä;
6)
’kalastajalla’ henkilöä, jonka jäsenvaltio katsoo harjoittavan kaupallista kalastustoimintaa;
7)
’sisävesikalastuksella’ kalastustoimintaa, jota harjoitetaan kaupallisessa tarkoituksessa sisävesillä aluksilla tai muilla välineillä, myös niillä, joita käytetään jäällä kalastukseen;
8)
’rannikkoalueiden yhdennetyllä käytöllä ja hoidolla’ strategioita ja toimenpiteitä, esimerkiksi niitä, jotka esitetään Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa 2002/413/EY (19);
9)
’meriasioiden yhdennetyllä hallinnoinnilla’ kaikkien valtameriin, meriin ja rannikkoalueisiin vaikuttavien alakohtaisten politiikkojen koordinoitua hallinnointia unionin tasolla;
10)
’yhdennetyllä meripolitiikalla’, jäljempänä myös ’YMP’, unionin politiikkaa, jonka tavoitteena on edistää koordinoitua ja johdonmukaista päätöksentekoa, jolla maksimoidaan jäsenvaltioiden ja erityisesti unionin rannikko- ja saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden sekä merialojen kestävä kehitys, talouskasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus johdonmukaisella mereen liittyvällä politiikalla ja asiaankuuluvalla kansainvälisellä yhteistyöllä;
11)
’yhdennetyllä merivalvonnalla’ unionin aloitetta, jolla pyritään lisäämään Euroopan merien valvontatoimien vaikuttavuutta ja tehokkuutta eri alojen välisen ja rajatylittävän tietojenvaihdon ja yhteistyön pohjalta;
12)
’merten aluesuunnittelulla’ prosessia, jonka puitteissa asianomaisen jäsenvaltion viranomaiset tarkastelevat ja organisoivat ihmisen toimintaa merialueilla ekologisten, taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi;
13)
’toimenpiteellä’ toimien joukkoa;
14)
’pienimuotoisella rannikkokalastuksella’ kalastusta, jota harjoitetaan kokonaispituudeltaan alle 12 metrin pituisilla aluksilla, jotka eivät käytä komission asetuksen (EY) N:o 26/2004 (20) liitteessä I olevassa taulukossa 3 olevan luettelon mukaisia vedettäviä pyydyksiä;
15)
’yksinomaan sisävesillä toimivilla aluksilla’ sisävesillä toimivia kaupallista kalastusta harjoittavia aluksia, jotka eivät kuulu unionin kalastuslaivastorekisteriin.
II OSASTO
YLEISTÄ
I LUKU
Euroopan meri- ja kalatalousrahaston perustaminen ja tavoitteet
4 artikla
Perustaminen
Perustetaan Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, jäljempänä ’EMKR’.
5 artikla
Tavoitteet
EMKR edistää seuraavien tavoitteiden saavuttamista:
a)
kilpailukykyisen, ympäristön kannalta kestävän, taloudellisesti kannattavan ja sosiaalisesti vastuullisen kalastuksen ja vesiviljelyn kehittäminen;
b)
YKP:n täytäntöönpanon edistäminen;
c)
kalastus- ja vesiviljelyalueiden tasapainoinen ja osallistava alueellinen kehittäminen;
d)
unionin yhdennetyn meripolitiikan kehittäminen ja täytäntöönpano koheesiopolitiikkaa ja YKP:tä täydentävällä tavalla.
Näihin tavoitteisiin pyrkiminen ei saa johtaa lisääntyneeseen kalastuskapasiteettiin.
6 artikla
Unionin painopisteet
EMKR edesauttaa Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista ja YKP:n täytäntöönpanoa. Se noudattaa seuraavia kalastuksen ja vesiviljelyn sekä niihin liittyvän toiminnan kestävää kehittämistä koskevia unionin painopisteitä, jotka heijastavat asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 tarkoitettuja asianmukaisia temaattisia tavoitteita:
1)
Ympäristön kannalta kestävän, resurssitehokkaan, innovatiivisen, kilpailukykyisen ja tietämykseen perustuvan kalastuksen edistäminen pyrkimällä seuraaviin erityistavoitteisiin:
a)
kalastuksen meriympäristöön kohdistuvan vaikutuksen pienentäminen, mukaan lukien tahattomien saaliiden välttäminen ja vähentäminen mahdollisimman suuressa määrin;
b)
vesiympäristön biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen;
c)
kalastuskapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välisen tasapainon varmistaminen;
d)
kalatalousyritysten, mukaan lukien pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavan laivaston kilpailukyvyn ja elinkelpoisuuden parantaminen sekä turvallisuuden tai työolojen parantaminen;
e)
teknologian kehittämisen ja innovoinnin, myös energiatehokkuuden lisäämisen, ja tietämyksen siirron tehostamisen tukeminen;
f)
ammatillisen koulutuksen, uusien ammatillisten taitojen ja elinikäisen oppimisen kehittäminen.
2)
Ympäristön kannalta kestävän, resurssitehokkaan, innovatiivisen, kilpailukykyisen ja tietämykseen perustuvan vesiviljelyn edistäminen pyrkimällä seuraaviin erityistavoitteisiin:
a)
teknologian kehittämisen, innovoinnin ja tietämyksen siirron tehostamisen tukeminen;
b)
vesiviljely-yritysten, erityisesti pk-yritysten, kilpailukyvyn ja elinkelpoisuuden parantaminen, mukaan lukien turvallisuuden ja työolojen parantaminen;
c)
vesiympäristön biologisen monimuotoisuuden suojelu ja ennallistaminen sekä vesiviljelyyn liittyvien ekosysteemien parantaminen ja resurssitehokkaan vesiviljelyn edistäminen;
d)
ympäristönsuojelun korkean tason omaavan vesiviljelyn, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden edistäminen;
e)
ammatillisen koulutuksen, uusien ammatillisten taitojen ja elinikäisen oppimisen kehittäminen.
3)
YKP:n täytäntöönpanon edistäminen pyrkimällä seuraaviin erityistavoitteisiin:
a)
tutkimustiedon parantaminen ja tarjonta sekä tietojen keräämisen ja hallinnoinnin parantaminen;
b)
seurannan, valvonnan ja täytäntöönpanon valvonnan tukeminen siten, että sillä parannetaan institutionaalisia valmiuksia ja julkishallinnon tehokkuutta lisäämättä hallinnollista rasitetta.
4)
Työllisyyden ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lisääminen pyrkimällä seuraavaan erityistavoitteeseen: talouskasvun, sosiaalisen osallisuuden ja työpaikkojen luomisen edistäminen sekä työllistyvyyden ja työvoiman liikkuvuuden tukeminen sellaisissa rannikko- ja sisämaayhteisöissä, jotka ovat riippuvaisia kalastuksesta ja vesiviljelystä, mukaan lukien toimintojen monipuolistaminen kalastuksen alalla ja niiden ulottaminen muille meritalouden aloille.
5)
Markkinoille saattamisen ja jalostuksen edistäminen pyrkimällä seuraaviin erityistavoitteisiin:
a)
kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinajärjestelyn parantaminen;
b)
jalostusalaan ja markkinoille saattamisen alaan tehtävien investointien edistämien.
6)
YMP:n täytäntöönpanon edistäminen.
II LUKU
Yhteistyössä toteutettava ja suora hallinnointi
7 artikla
Yhteistyössä toteutettava ja suora hallinnointi
1. Jäljempänä V osastossa tarkoitetut toimenpiteet rahoitetaan EMKR:stä unionin ja jäsenvaltioiden välillä yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin periaatteen ja asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 vahvistettujen yhteisten sääntöjen mukaisesti.
2. Jäljempänä olevan VI osaston soveltamisalaan kuuluvat toimenpiteet rahoitetaan EMKR:stä suoran hallinnoinnin periaatteen mukaisesti.
III LUKU
Yhteistyössä toteutettavaan hallinnointiin kuuluvan tuen yleiset periaatteet
8 artikla
Valtiontuki
1. Jäsenvaltioiden kalastus- ja vesiviljelyalan yrityksille myöntämään tukeen sovelletaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 2 kohdan soveltamista.
2. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa ei kuitenkaan sovelleta mainitun perussopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuuluviin maksuihin, joita jäsenvaltiot suorittavat tämän asetuksen perusteella ja sen mukaisesti.
3. Kansallisia säännöksiä, joiden nojalla myönnetään 2 kohdassa tarkoitettuja maksuja koskevaa, tämän asetuksen säännökset ylittävää julkista rahoitusta, käsitellään 1 kohdan perusteella kokonaisuutena.
4. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I lueteltujen niiden kalastus- ja vesiviljelytuotteiden osalta, joihin sovelletaan tuon perussopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa, komissio voi antaa luvan mainitun perussopimuksen 108 artiklan mukaisesti sen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla kalastus- ja vesiviljelytuotteiden valmistukselle, jalostukselle ja markkinoinnille annettavalle toimintatuelle, jotta voidaan lieventää näiden alueiden erityisiä haittoja, jotka johtuvat niiden eristyneisyydestä, saaristoluonteesta ja äärimmäisen syrjäisestä sijainnista.
9 artikla
Erityiset ennakkoehdot
EMKR:ään sovelletaan liitteessä IV tarkoitettuja erityisiä ennakkoehtoja.
IV LUKU
Hakemusten hyväksyttävyys ja tukeen oikeuttamattomat toimet
10 artikla
Hakemusten hyväksyttävyys
1. Toimijan tekemää hakemusta EMKR:n tuen saamiseksi ei voida hyväksyä tämän artiklan 4 kohdan perusteella säädetyn tietyn kauden ajan, jos toimivaltainen viranomainen on todennut, että kyseinen toimija
a)
on syyllistynyt neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (21) 42 artiklan tai asetuksen (EY) N:o 1224/2009 90 artiklan 1 kohdan mukaiseen vakavaan rikkomukseen;
b)
on osallistunut unionin LIS-alusluetteloon merkittyjen kalastusalusten toimintaan tai hallinnointiin taikka on niihin omistussuhteessa asetuksen (EY) N:o 1005/2008 40 artiklan 3 kohdan mukaisesti tai tuon asetuksen 33 artiklassa tarkoitettujen yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden lipun alla purjehtivien kalastusalusten toimintaan tai hallinnointiin taikka on niihin omistussuhteessa;
c)
on syyllistynyt YKP:n sääntöjen vakavaan rikkomiseen muissa Euroopan parlamentin ja neuvoston antamassa muussa lainsäädännössä määritetyllä tavalla;
d)
on syyllistynyt Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY (22) 3 ja 4 artiklassa säädettyihin rikoksiin, jos tukea haetaan tämän asetuksen V osaston II luvun nojalla.
2. Hakemuksen jätettyään tuensaajan on jatkettava 1 kohdan a-d alakohdassa tarkoitettujen edellytysten noudattamista toimen koko täytäntöönpanon ajan ja viiden vuoden ajan sen jälkeen kun loppumaksu on suoritettu asianomaiselle tuensaajalle.
3. Toimijan jättämä hakemusta ei tämän artiklan 4 kohdan nojalla säädetyn tietyn kauden ajan pidetä hyväksyttävissä olevana, jos toimivaltainen viranomainen on todennut toimijan syyllistyneen Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen (23) 1 artiklassa määriteltyyn petokseen Euroopan kalatalousrahaston (EKTR) tai EMKR:n osalta.
4. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 126 artiklan mukaisesti seuraavien osalta:
a)
tämän artiklan 1 ja 3 kohdassa tarkoitetun kauden määrittely, minkä on oltava oikeassa suhteessa vakavan rikkomuksen, rikoksen tai petoksen luonteeseen, vakavuuteen, kestoon ja toistumiseen ja vähintään yhden vuoden pituinen;
b)
tämän artiklan 1 ja 3 kohdassa tarkoitetun kauden alkamis- tai päättymispäivät.
5. Jäsenvaltioiden on vaadittava, että toimijat, jotka jättävät EMKR:een perustuvan hakemuksen, toimittavat hallintoviranomaiselle allekirjoitetun lausuman, jossa ne vahvistavat noudattavansa tämän artiklan 1 kohdassa lueteltuja arviointiperusteita ja ilmoittavat, että ne eivät ole syyllistyneet tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun EKTR:ään tai EMKR:ään kohdistuvaan petokseen. Jäsenvaltioiden on tarkistettava lausuman paikkansapitävyys ennen toimen hyväksymistä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 93 artiklassa tarkoitetusta rikkomuksia koskevasta kansallisesta rekisteristä saatavien tietojen tai muiden saatavilla olevien tietojen pohjalta.
Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltion on toisen jäsenvaltion pyynnöstä annettava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 93 artiklassa tarkoitetun rikkomuksia koskevan kansallisen rekisterinsä sisältämiä tietoja.
11 artikla
Tukeen oikeuttamattomat toimet
Seuraaviin toimiin ei voida myöntää EMKR:n tukea:
a)
aluksen kalastuskapasiteettia lisäävät toimet tai laitteet, jotka parantavat aluksen kykyä löytää kalaa;
b)
uusien kalastusalusten rakentaminen tai kalastusalusten tuonti;
c)
kalastustoiminnan tilapäinen tai pysyvä lopettaminen, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä;
d)
koekalastus;
e)
yrityksen omistuksen siirtäminen;
f)
suorat istutukset, ellei niistä ole nimenomaisesti säädetty säilyttämistoimenpiteenä unionin säädöksessä tai ellei ole kyse koeistutuksesta.
III OSASTO
RAHOITUSKEHYS
12 artikla
Talousarvion toteuttaminen
1. EMKR:lle tämän asetuksen V osaston nojalla kohdennettu unionin talousarvio toteutetaan yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 4 artiklan mukaisesti.
2. Komissio toteuttaa EMKR:lle tämän asetuksen VI osaston nojalla kohdennettua unionin talousarvion suoraan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (24) 58 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.
3. Komission peruuttaessa suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvan talousarviositoumuksen kokonaan tai osittain sen on noudatettava asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja tarvittaessa tämän asetuksen 123 artiklaa.
4. Moitteettoman varainhoidon periaatetta sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 30 ja 53 artiklan mukaisesti.
13 artikla
Yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvat talousarviovarat
1. EMKR:n käytettävissä olevat, yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvat maksusitoumusmäärärahat 2014 alkavana ja 2020 päättyvänä kautena ovat 5 749 331 600 euroa nykyhinnoissa liitteessä II olevan vuotuisen jakauman mukaisesti.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista 4 340 800 000 euroa osoitetaan kalastuksen, vesiviljelyn ja kalastusalueiden kestävään kehittämiseen, markkinoille saattamiseen ja jalostukseen liittyviin toimenpiteisiin ja jäsenvaltioiden aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen V osaston I, II,III, IV ja VII luvun mukaisesti, lukuun ottamatta 67 artiklaa.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista 580 000 000 euroa osoitetaan 76 artiklassa tarkoitettuihin valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskeviin toimenpiteisiin.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista 520 000 000 euroa osoitetaan 77 artiklassa tarkoitettuihin tiedonkeruutoimenpiteisiin.
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista 192 500 000 euroa osoitetaan V osaston V luvun mukaisiin korvauksiin syrjäisimmille alueille. Tämä korvaus voi olla vuodessa enintään
a)
6 450 000 euroa Azorien ja Madeiran osalta,
b)
8 700 000 euroa Kanariansaarten osalta,
c)
12 350 000 euroa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan piiriin kuuluvien Ranskan syrjäisimpien alueiden osalta.
6. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista 44 976 000 euroa osoitetaan 67 artiklassa tarkoitettuun varastointitukeen.
7. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista enintään 71 055 600 euroa osoitetaan V osaston VIII luvussa tarkoitettuihin YMP:n toimenpiteisiin.
8. Jäsenvaltiot voivat käyttää 3 ja 4 kohdan nojalla käytettävissä olevia varoja kumpaan hyvänsä tarkoitukseen.
14 artikla
Suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvat talousarviovarat
1. EMKR:n käytettävissä olevat, suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvien VI osaston I - III luvussa tarkemmin määriteltyjen toimenpiteiden maksusitoumusmäärärahat 2014 alkavana ja 2020 päättyvänä kautena ovat 647 275 400 euroa nykyhintoina.
2. Jäljempänä olevan VI osaston I ja II luvun soveltamiseksi 82 ja 85 artiklassa esitetty varojen ohjeellinen jakautuminen tavoitteiden kesken on säädetty liitteessä III.
3. Komissio voi kussakin tapauksessa poiketa 2 kohdassa tarkoitetuista ohjeellisista prosenttiosuuksista enintään 5 prosentilla rahoituspuitteiden määrästä.
4. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 126 artiklan mukaisesti liitteessä III säädettyjen ohjeellisten prosenttiosuuksien mukauttamiseksi.
15 artikla
Väliarviointi
Komissio tarkastelee VI osaston I ja II luvun täytäntöönpanoa ja myös tarvetta liitteessä III säädetyn varojen ohjeellisen jakautumisen mukauttamiseen ja antaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2017 Euroopan parlamentille ja neuvostolle väliarviointikertomuksen saavutetuista tuloksista sekä EMKR:n laadullisista ja määrällisistä näkökohdista.
16 artikla
Yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvat talousarviovarat
1. Edellä 13 artiklan 2-7 kohdassa tarkoitetut varat, jotka ovat käytettävissä liitteessä II olevan taulukon mukaisesti jäsenvaltioiden sitoumuksiin 2014 alkavana ja 2020 päättyvänä kautena, määritetään seuraavia objektiivisia perusteita noudattaen:
a)
V osaston osalta, lukuun ottamatta 76 ja 77 artiklaa:
i)
kalastus- sekä meri- ja makean veden vesiviljelyalan työllisyystaso, mukaan lukien työllisyys niihin liittyvässä jalostuksessa;
ii)
kalastus- sekä meri- ja makean veden vesiviljelyalan tuotantotaso, mukaan lukien niihin liittyvä jalostus; ja
iii)
pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavan laivaston osuus koko kalastuslaivastosta;
b)
76 ja 77 artiklan osalta:
i)
asianomaisen jäsenvaltion valvontatehtävien laajuus, ottaen huomioon kansallisen kalastuslaivaston koko ja valvottavan merialueen koko, purettujen saaliiden suuruuden ja kolmansista maista tulevan tuonnin arvo;
ii)
käytettävissä olevat valvontaresurssit verrattuna jäsenvaltion valvontatehtävien laajuuteen, jolloin käytettävissä olevat keinot määritetään ottaen huomioon merellä tehtyjen tarkastusten ja purkamista koskevien tarkastusten määrä;
iii)
asianomaisen jäsenvaltion tiedonkeruutehtävien laajuus, ottaen huomioon kansallisen kalastuslaivaston koko, purettujen saaliiden suuruuden ja vesiviljelyalan tuotannon määrä, merellä toteutettavien tieteellisten valvontatehtävien määrä ja niiden tutkimusten lukumäärä, joihin jäsenvaltio osallistuu; ja
iv)
käytettävissä olevat tiedonkeruuresurssit suhteessa jäsenvaltion tiedonkeruutehtävien laajuuteen, jolloin käytettävissä olevat keinot määritetään ottaen huomioon tiedonkeruuta koskevan kansallisen näytteenotto-ohjelman toteuttamiseksi tarvittavat tekniset ja henkilöresurssit;
c)
kaikkien toimenpiteiden osalta aiemmat määrärahat asetuksen (EY) N:o 1198/2006 mukaisesti ja aiempi kulutus asetuksen (EY) N:o 861/2006 mukaisesti.
2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan kokonaismäärärahojen vuotuinen jakauma jäsenvaltioittain.
IV OSASTO
OHJELMASUUNNITTELU
I LUKU
Yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa rahoitettavien toimenpiteiden ohjelmasuunnittelu
17 artikla
Toimintaohjelmien valmistelu
1. Kunkin jäsenvaltion on laadittava yksi toimintaohjelma 6 artiklassa säädettyjen EMKR:stä osarahoitettavien unionin painopisteiden täytäntöönpanemiseksi.
2. Jäsenvaltion on laadittava toimintaohjelma asetuksen (EU) N:o 1303/2013 5 artiklassa tarkoitettujen kumppanien kanssa tehdyn läheisen yhteistyön pohjalta.
3. Jäljempänä 18 artiklan 1 kohdan o alakohdassa tarkoitetun toimintaohjelman osion osalta komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2014 unionin tosiasialliset painopisteet valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskevan politiikan alalla. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 127 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
18 artikla
Toimintaohjelman sisältö
1. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 27 artiklassa tarkoitettujen seikkojen lisäksi toimintaohjelmaan on sisällyttävä
a)
vahvuuksia, heikkouksia, mahdollisuuksia ja uhkia sisältävä analyysi tilanteesta ja niiden tarpeiden määrittely, joihin ohjelman kattamalla maantieteellisellä alueella, mukaan lukien tarvittaessa merialueet, on vastattava.
Analyysi on jäsennettävä tämän asetuksen 6 artiklassa esitettyjen asiaankuuluvien unionin painopisteiden mukaisesti, ja sen on tapauksen mukaan oltava johdonmukainen asetuksen (EU) N:o 1380/2013 34 artiklassa tarkoitetun vesiviljelyä koskevan monivuotisen kansallisen strategiasuunnitelman kanssa sekä ympäristön hyvän tilan saavuttamisessa direktiivin 2008/56/EY 5 artiklassa tarkoitetun meristrategian laatimisen ja täytäntöönpanon kautta tapahtuneen edistymisen kanssa. Työpaikkoja, ympäristöä, ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista sekä innovoinnin edistämistä koskevat erityistarpeet on arvioitava suhteessa unionin painopisteisiin, jotta löydettäisiin tarkoituksenmukaisimmat ratkaisut kunkin näihin aloihin liittyvän painopisteen tasolla;
b)
kuvaus asetuksen (EU) N:o 1303/2013 27 artiklassa tarkoitetusta strategiasta, jossa osoitetaan, että
i)
kutakin ohjelmaan sisällytettyä unionin painopistettä varten asetetaan asianmukaiset tavoitteet tämän asetuksen109 artiklassa tarkoitettujen yhteisten indikaattorien pohjalta;
ii)
asianmukaisten toimenpiteiden valinnassa noudatetaan loogisesti ohjelmaan valittuja unionin painopisteitä ottamalla huomioon ennakkoarvioinnin päätelmät ja tämän kohdan a alakohdassa tarkoitettu analyysi. Kun on kyse tämän asetuksen 34 artiklan mukaisista toimenpiteistä kalastustoiminnan pysyväksi lopettamiseksi, strategian kuvauksessa on esitettävä kalastuskapasiteetin vähentämisen tavoitteet ja sen toteuttamiseksi toteutettavat toimenpiteet asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan mukaisesti. Mukaan on liitettävä kuvaus tämän asetuksen 33 ja 34 artiklan mukaisen korvauksen laskentamenetelmästä;
iii)
määrärahojen kohdentaminen ohjelmaan sisällytetyille unionin painopisteille on perusteltua ja asianmukaista asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi;
c)
tarvittaessa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (25) vahvistetut Natura 2000 -alueiden erityistarpeet ja ohjelman vaikutus kalakantojen elvytysalueiden yhtenäisen verkoston perustamiseen asetuksen (EU) N:o 1380/2013 8 artiklassa säädetyin tavoin;
d)
arviointi tämän asetuksen 9 artiklassa ja tämän asetuksen liitteessä IV tarkoitetuista erityisistä ennakkoehdoista ja tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista toimista;
e)
kuvaus asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklassa ja liitteessä II tarkoitetusta tuloskehyksestä;
f)
luettelo valituista ja unionin painopisteiden mukaisesti organisoiduista toimenpiteistä;
g)
luettelo V osaston III luvun mukaisten kalastus- ja vesiviljelyalueiden valitsemiseen sovellettavista perusteista;
h)
luettelo V osaston III luvun mukaisia yhteisölähtöisiä paikallisia kehitysstrategioita koskevista valintaperusteista;
i)
niissä jäsenvaltioissa, joissa yli 1 000 aluksen voidaan katsoa harjoittavan pienimuotoista rannikkokalastusta, pienimuotoisen rannikkokalastuksen kehittämistä, kilpailukykyä ja kestävyyttä koskeva toimintasuunnitelma;
j)
arviointivaatimukset sekä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 56 artiklassa tarkoitettu arviointisuunnitelma ja todettuihin tarpeisiin vastaamiseksi toteutettavat toimet;
k)
rahoitussuunnitelma, joka on suunniteltava ottamalla huomioon asetuksen (EU) N:o 1303/2013 20 artikla ja noudattamalla tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu komission täytäntöönpanosäädös, ja jonka on sisällettävä
i)
taulukko, jossa vahvistetaan kullekin vuodelle suunniteltu EMKR:n kokonaisrahoitusosuus;
ii)
taulukko, jossa vahvistetaan sovellettavat EMKR:n varat ja osarahoitusosuus tämän asetuksen 6 artiklassa asetettuihin unionin painopisteisiin ja tekniseen apuun. Tämän asetuksen 94 artiklan 2 kohdassa vahvistetusta yleissäännöstä poiketen tässä taulukossa on tarvittaessa ilmoitettava erikseen EMKR:n varat ja osarahoitusosuudet, joita sovelletaan tämän asetuksen 33 ja 34 artiklassa, 41 artiklan 2 kohdassa, 67 ja 70 artiklassa, 76 artiklan 2 kohdan a-d ja f-l alakohdassa, 76 artiklan 2 kohdan e alakohdassa ja 77 artiklassa tarkoitetun tuen osalta;
l)
selvitys siitä, miten ohjelma täydentää ESR-rahastoja ja muita asiaankuuluvia unionin ja kansallisia rahoitusvälineitä ja miten se sovitetaan yhteen niiden kanssa;
m)
toimintaohjelman täytäntöönpanoa koskevat järjestelyt, mukaan luettuina
i)
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 123 artiklassa tarkoitettujen viranomaisten yksilöinti ja tiedoksi esitettävä tiivistelmä hallinto- ja valvontajärjestelmästä;
ii)
kuvaus paikallisten kalatalouden toimintaryhmien, hallintoviranomaisen tai nimetyn elimen tehtävistä kaikkien yhteisölähtöiseen paikalliseen kehitysstrategiaan liittyvien täytäntöönpanotehtävien osalta;
iii)
kuvaus seuranta- ja arviointimenettelyistä sekä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 48 artiklassa tarkoitetun seurantakomitean yleisestä kokoonpanosta;
iv)
säännökset, joilla varmistetaan ohjelman julkistaminen tämän asetuksen 119 artiklan mukaisesti;
n)
luettelo asetuksen (EU) N:o 1303/2013 5 artiklassa tarkoitetuista kumppaneista ja näiden kumppanien kuulemisten tulokset;
o)
edellä 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun tavoitteen, jonka mukaan varmistetaan sääntöjen parempi noudattaminen valvonnan avulla, saavuttamiseksi ja komission 17 artiklan 3 kohdan nojalla hyväksymien tosiasiallisten painopisteiden mukaisesti
i)
luettelo valvontaa, tarkastuksia ja täytäntöönpanon valvontaa koskevan järjestelmän täytäntöönpanoelimistä ja lyhyt kuvaus niiden kalastusalan sääntöjen valvontaan, tarkastamiseen ja täytäntöönpanon valvontaan käytettävissä olevista taloudellisista ja henkilöresursseista sekä kalastusalan valvontaan, tarkastuksiin ja täytäntöönpanon valvontaan käytettävissä olevista keskeisistä välineistä, erityisesti alusten, lentokoneiden ja helikopterien lukumäärä;
ii)
toteutettavien valvontatoimenpiteiden yleiset tavoitteet hyödyntäen yhteisiä indikaattoreita, jotka vahvistetaan 109 artiklan mukaisesti;
iii)
edellä 6 artiklassa esitettyjen unionin painopisteiden mukaisesti saavutettavat erityistavoitteet yksityiskohtainen selvitys luokiteltuna koko ohjelmakauden ajalta;
p)
edellä 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun, kestävään kalastuksenhoitoon liittyvää tiedonkeruuta koskevan tavoitteen saavuttamiseksi ja asetuksen (EY) N:o 199/2008 3 artiklassa tarkoitetun monivuotisen unionin ohjelman mukaisesti
i)
kuvaus tiedonkeruutoimista asetuksen (EU) N:o 1380/2013 25 artiklan 1 kohdan mukaisesti;
ii)
kuvaus tietojen säilyttämismenetelmistä, tietojen hallinnasta ja tietojen käytöstä;
iii)
kuvaus valmiudesta saavuttaa kerättyjä tietoja koskeva moitteeton varainhoito ja hallinto.
Edellä p alakohdassa tarkoitettua toimintaohjelman osiota täydennetään tämän asetuksen 21 artiklan mukaisesti.
2. Toimintaohjelmassa on esitettävä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 67 artiklan 1 kohdan b, c ja d alakohdassa tarkoitettujen yksinkertaistettujen kustannusten ja tämän asetuksen 96 artiklan mukaisten lisäkustannusten tai tulonmenetysten laskentamenetelmät ja menetelmä korvauksen laskemiseksi soveltaen kunkin tämän asetuksen 40 artiklan 1 kohdan, 53, 54, 55 artiklan, 56 artiklan 1 kohdan f alakohdan ja 767artiklan nojalla harjoitetun toiminnan osalta määriteltyjä asiaankuuluvia perusteita. Tarvittaessa mukaan on otettava myös tiedot tämän asetuksen 62 artiklan mukaisista ennakkomaksuista paikallisille kalatalouden toimintaryhmille.
3. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla annetaan säännöt, jotka koskevat tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa kuvattujen tietojen esittämistä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 127 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
19 artikla
Toimintaohjelman hyväksyminen
1. Komissio hyväksyy toimintaohjelman täytäntöönpanosäädöksillä, jollei asetuksen (EU) N:o 1303/2013 29 artiklasta muuta johdu.
2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten hyväksymistä varten komissio tarkastelee, ovatko 18 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet omiaan poistamaan todetun ylikapasiteetin tehokkaasti.
20 artikla
Toimintaohjelman muuttaminen
1. Komissio hyväksyy kaikki toimintaohjelman muutokset täytäntöönpanosäädöksillä.
2. Komissio voi valvonnan kehittyviin tarpeisiin mukautumiseksi joka toinen vuosi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joissa eritellään 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskevaan politiikkaan liittyvien unionin painopisteiden muutokset ja vastaavat etusijalle asetettavat tukikelpoiset toimet. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 127 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
3. Jäsenvaltiot voivat toimittaa muutoksen toimintaohjelmaansa ottaen huomioon tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä vahvistetut uudet painopisteet. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tällaisiin toimintaohjelman muutoksiin sovelletaan 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyttyä yksinkertaistettua menettelyä.
21 artikla
Tiedonkeruuta koskevat työohjelmat
1. Tämän asetuksen 18 artiklan 1 kohdan p alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle sähköisesti tiedonkeruuta koskevat työsuunnitelmat asetuksen (EY) N:o 199/2008 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti viimeistään sitä vuotta edeltävän vuoden 31 päivänä lokakuuta, jona työsuunnitelmaa on määrä soveltaa, paitsi jos olemassa oleva suunnitelma on edelleen voimassa, jolloin niiden on ilmoitettava tästä komissiolle. Näiden suunnitelmien sisällön on oltava yhdenmukainen tuon asetuksen 4 artiklan 2 kohdan kanssa.
2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä 1 kohdassa tarkoitetut työsuunnitelmat täytäntöönpanosäädöksillä viimeistään sen vuoden31 päivänä joulukuuta, jona työsuunnitelmaa on määrä soveltaa.
22 artikla
Menettelyjä ja aikatauluja koskevat säännöt
1. Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla annetaan säännöt, jotka koskevat menettelyjä, muotoa ja aikatauluja seuraavia varten:
a)
toimintaohjelmien hyväksyminen;
b)
toimintaohjelmia koskevien muutosten esittäminen ja hyväksyminen, mukaan lukien muutosten voimaantulo ja esittämistiheys ohjelmakauden aikana;
c)
edellä 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen muutosten esittäminen ja hyväksyminen;
d)
tiedonkeruuta koskevien työsuunnitelmien toimittaminen.
Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 127 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
2. Menettelyjä ja aikatauluja on yksinkertaistettava, kun kyse on
a)
toimintaohjelmien muutoksista, jotka koskevat varojen siirtämistä unionin painopisteiden välillä, edellyttäen, että siirretyt varat eivät ole yli 10 prosenttia unionin painopisteeseen osoitetusta määrästä;
b)
toimintaohjelmien muutoksista, jotka koskevat toimenpiteiden tai asiaankuuluvien toimityyppien ja niihin liittyvien tietojen ja indikaattorien käyttöönottoa tai lakkauttamista;
c)
toimintaohjelmien muutoksista, jotka koskevat muutoksia toimenpiteiden kuvauksessa, tukikelpoisuusedellytysten muutokset mukaan lukien;
d)
edellä 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista muutoksista sekä muista 18 artiklan 1 kohdan n alakohdassa tarkoitetun toimintaohjelman osion muutoksista.
3. Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta 33 artiklassa, 34 artiklassa eikä 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin.
II LUKU
Suoran hallinnoinnin puitteissa rahoitettavien toimenpiteiden ohjelmasuunnittelu
23 artikla
Vuotuinen työohjelma
1. Jäljempänä olevan VI osaston täytäntöönpanoa varten komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan vuotuiset työohjelmat asianomaisissa asetettujen vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti. Jäljempänä olevan VI osaston I ja II luvun osalta nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 127 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
2. Vuotuisissa työohjelmissa on esitettävä
a)
rahoitettavien toimien kuvaus ja kunkin toimen tavoitteet, joiden on oltava 82 ja 85 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisia. Siinä on myösilmoitettava kuhunkin toimeen osoitettu määrä ja ohjeellinen täytäntöönpanoaikataulu sekä annettava tiedot toimien täytäntöönpanosta;
b)
tukien ja niihin liittyvien toimenpiteiden osalta olennaiset arviointiperusteet, jotka on määritettävä niin, että niillä saavutetaan parhaiten toimintaohjelman tavoitteet, sekä osarahoituksen enimmäisosuus.
V OSASTO
YHTEISTYÖSSÄ TOTEUTETTAVAN HALLINNOINNIN PUITTEISSA RAHOITETTAVAT TOIMENPITEET
I LUKU
Kalastuksen kestävä kehitys
24 artikla
Erityistavoitteet
Tässä luvussa tarkoitetun tuen on edistettävä 6 artiklan 1 kohdassa määritellyn unionin painopisteen mukaisten erityistavoitteiden toteutumista.
25 artikla
Yleiset edellytykset
1. Kalastusaluksen omistaja, joka on saanut tämän luvun mukaista tukea, ei saa siirtää tuota alusta unionin ulkopuolelle vähintään viitenä vuotena päivästä, jona kyseessä oleva tuki tosiasiallisesti maksettiin tuensaajalle. Jos alus siirretään tänä ajanjaksona, jäsenvaltion on perittävä takaisin toimen osalta aiheettomasti maksetut määrät suhteutettuina ajanjaksoon, jona tämän kohdan ensimmäisessä virkkeessä asetettua vaatimusta ei ole noudatettu.
2. Toimintakustannukset eivät ole tukikelpoisia, ellei tässä luvussa nimenomaisesti toisin säädetä.
3. EMKR:n kokonaisrahoitustuki 33 ja 34 artiklassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin ja 41 artiklassa tarkoitettuun pääkoneen tai apukoneiden korvaamiseen tai nykyaikaistamiseen ei saa ylittää korkeampaa kahdesta seuraavasta enimmäismäärästä:
a)
6 000 000 euroa; tai
b)
15 prosenttia kyseisen jäsenvaltion 6 artiklan 1, 2 ja 5 kohdassa esitetyille unionin painopisteille osoittamasta unionin rahoitustuesta.
4. EMKR:n kokonaisrahoitusosuus 29 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin ei saa olla yli 5 prosenttia jäsenvaltiota kohti myönnetystä unionin rahoitustuesta.
5. Jäljempänä olevan 33 artiklan nojalla alusten omistajille myönnetty rahoitustuki vähennetään siitä tuesta, joita alusten omistajille myönnetään samasta aluksesta 34 artiklan nojalla.
26 artikla
Innovointi
1. Kalastukseen liittyvän innovoinnin edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää hankkeisiin, joiden tavoitteena on kehittää tai ottaa käyttöön uusia tai merkittävästi parannettuja tuotteita ja laitteita, uusia tai parannettuja prosesseja ja tekniikkoja sekä uusia tai parannettuja hallinto- ja organisaatiojärjestelmiä, mukaan lukien jalostuksen ja markkinoille saattamisen osalta.
2. Jäsenvaltion tai unionin tunnustama tieteellinen tai tekninen elin toteuttaa tämän artiklan nojalla rahoitettavat toimet tai ne toteutetaan yhteistyössä sen kanssa. Kyseinen tieteellinen tai tekninen elin validoi näiden toimien tulokset.
3. Jäsenvaltion on julkaistava tämän artiklan nojalla rahoitettujen toimien tulokset riittävällä tavalla 119 artiklan mukaisesti.
27 artikla
Neuvontapalvelut
1. Toimijoiden yleisen tuloksellisuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi ja kestävän kalastuksen edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
a)
toteutettavuustutkimuksiin ja neuvontapalveluihin, joissa arvioidaan tämän luvun mukaiseen tukeen mahdollisesti oikeutettujen hankkeiden elinkelpoisuutta;
b)
ympäristön kestävyyttä koskevaan asiantuntijaneuvontaan, jossa keskitytään kalastustoiminnasta meren, maan ja makean veden ekosysteemeille aiheutuvien kielteisten vaikutusten vähentämiseen ja mahdollisuuksien mukaan eliminointiin;
c)
liiketoiminta- ja markkinointistrategioita koskevan asiantuntijaneuvonnan tarjontaan.
2. Tieteellisten, akateemisten, ammatillisten tai teknisten elinten tai taloudellista neuvontaa antavien yhteisöjen, joilla on vaadittava pätevyys, on huolehdittava 1 kohdassa tarkoitetuista toteutettavuustutkimuksista, neuvontapalveluista ja neuvonnasta.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea myönnetään toimijoille, kalastajajärjestöille, tuottajajärjestöt mukaan lukien, tai julkisoikeudellisille elimille.
4. Jos 1 kohdassa tarkoitettu tuki ei ole yli 4 000 euroa, tuensaaja voidaan valita nopeutetun menettelyn mukaisesti.
28 artikla
Tutkijoiden ja kalastajien väliset kumppanuudet
1. Tutkijoiden ja kalastajien välisen tietämyksen siirron edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
a)
yhden tai useamman riippumattoman tutkimuslaitoksen ja kalastajien tai yhden tai useamman kalastajajärjestön välisten verkostojen, kumppanuussopimusten tai yhteenliittymien, joihin tekniset elimet voivat osallistua, perustamiseen;
b)
edellä olevassa a alakohdassa tarkoitettujen verkostojen, kumppanuussopimusten tai yhteenliittymien puitteissa toteutettuun toimintaan.
2. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut toimet voivat sisältää tiedonkeruu- ja hallintotoimia, tutkimuksia, pilottihankkeita, tietämyksen ja tutkimustulosten levittämistä, seminaareja ja parhaiden käytäntöjen levittämistä.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää julkisoikeudellisille elimille, kalastajille, kalastajajärjestöille, paikallisille kalataloudentoimintaryhmille sekä valtioista riippumattomille järjestöille.
29 artikla
Työvoiman osaamisen, työpaikkojen luomisen ja sosiaalisen vuoropuhelun edistäminen
1. Työvoiman osaamisen, työpaikkojen luomisen ja sosiaalisen vuoropuhelun edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
a)
ammatilliseen koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen, yhteishankkeisiin, luonteeltaan taloudellisen, teknisen, sääntelyä koskevan tai tieteellisen tiedon ja innovatiivisten käytäntöjen levittämiseen sekä sellaisten uusien ammatillisten taitojen hankintaan, jotka liittyvät erityisesti meriekosysteemien kestävään hoitoon, hygieniaan, terveyteen, turvallisuuteen, merialalla toteutettaviin toimiin, innovointiin ja yrittäjyyteen;
b)
verkostoitumiseen sekä kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon sidosryhmien, muiden muassa sellaisten järjestöjen välillä, jotka edistävät miesten ja naisten tasa-arvoa, naisten asemaa kalastajayhteisöissä sekä pienimuotoista rannikkokalastusta tai rantakalastusta harjoittavien aliedustettujen ryhmien asemaa;
c)
sosiaaliseen vuoropuheluun unionin, kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla kalastajien, työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kesken.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/41/EU (26) 2 artiklan b alakohdan mukaisesti itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien kalastajien puolisoille tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, heidän elinkumppaneilleen.
3. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää asianomaisen jäsenvaltion työttömiksi katsomien alle 30-vuotiaiden henkilöiden, jäljempänä ’harjoittelija’, koulutukseen enintään kahden vuoden ajaksi. Tällaista tukea voidaan myöntää ainoastaan vähintään 50-vuotiaan ammattikalastajan omistamalla pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavalla aluksella tapahtuvaan koulutukseen, joka virallistetaan harjoittelijan ja aluksen omistajan välisellä sopimuksella, joka asianomainen jäsenvaltio tunnustaa, asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 määritellyin tavoin kestäviä kalastuskäytäntöjä ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä käsittelevä koulutus mukaan lukien. Aluksella on oltava harjoittelijan lisäksi ammattikalastaja, joka on vähintään 50-vuotias.
4. Edellä olevan 3 kohdan mukaista tukea myönnetään ammattikalastajille harjoittelijan palkan ja siihen liittyvien maksujen maksamiseen, ja se lasketaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 67 artiklan 5 kohdan mukaisesti ottamalla huomioon asianomaisen jäsenvaltion taloudellisen tilanteen ja elintason. Tämä tuki ei saa ylittää 40 000 euron enimmäismäärää tuensaajaa kohti ohjelmakaudella.
30 artikla
Tulonlähteiden monipuolistaminen ja uudet muodot
1. EMKR:n tukea voidaan myöntää investointeihin, joilla edistetään kalastajien tulonlähteiden monipuolistamista kehittämällä täydentäviä toimintoja, mukaan lukien investoinnit aluksiin, ongintamatkailuun, ravintoloihin, kalastusalaan liittyviin ympäristöpalveluihin ja kalastusalaa koskevaan koulutustoimintaan.
2. Edellä olevan 1 kohdan mukaista tukea myönnetään kalastajille,
a)
jotka esittävät uusien toimintojensa kehittämiseksi liiketoimintasuunnitelman; ja
b)
joilla on riittävä ammattitaito, joka voidaan hankkia 29 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti rahoitetuin toimin.
3. Edellä olevan 1 kohdan mukaista tukea myönnetään vain, jos täydentävät toiminnot liittyvät kalastajan pääasialliseen kalastustoimintaan
4. Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti myönnettävän tuen määrä saa olla enintään 50 prosenttia kutakin toimea koskevassa liiketoimintasuunnitelmassa ennakoidusta talousarviosta ja kunkin tuensaajan osalta enintään 75 000 euroa.
31 artikla
Nuorten kalastajien käynnistysvaiheen tuki
1. EMKR voi tarjota käynnistysvaiheen tukea nuorille kalastajille.
2. Tämän artiklan mukaista tukea voidaan myöntää ainoastaan sellaisen kalastusaluksen ensimmäiseen hankintaan,
a)
jonka kokonaispituus on alle 24 metriä,
b)
joka on varustettu merikalastusta varten,
c)
jonka ikä on 5-30 vuotta ja
d)
joka kuuluu sellaiseen laivaston osaan, jonka osalta asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kalastuskapasiteettiselvityksessä on osoitettu, että kapasiteetti ja tuon laivaston osan käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet ovat tasapainossa.
3. Tässä artiklassa ’nuorella kalastajalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka haluaa hankkia kalastusaluksen ensimmäistä kertaa ja joka on hakemusta jättäessään alle 40 vuoden ikäinen ja on työskennellyt vähintään viiden vuoden ajan kalastajana tai hankkinut vastaavan ammattikoulutuksen. Jäsenvaltiot voivat määrittää muitakin objektiivisia perusteita, jotka nuorten kalastajien on täytettävä ollakseen kelpoisia saamaan tämän artiklan mukaista tukea.
4. Tämän artiklan mukainen tuki ei saa olla yli25 prosenttia kalastusaluksen hankintakustannuksista, ja joka tapauksessa se saa olla enintään 75 000 euroa kutakin nuorta kalastajaa kohden.
32 artikla
Terveys ja turvallisuus
1. Kalastajien hygienian, terveyden, turvallisuuden ja työolojen parantamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää aluksiin tai yksittäisiin varusteisiin tehtäviin investointeihin edellyttäen, että kyseisillä investoinneilla ylitetään kansallisessa tai unionin lainsäädännössä edellytetyt vaatimukset.
2. Tämän artiklan mukaista tukea myönnetään kalastajille tai kalastusalusten omistajille.
3. Kun toimi koostuu alukseen tehtävästä investoinnista, tukea myönnetään ohjelmakaudella ainoastaan kerran samantyyppistä investointia varten samalle kalastusalukselle. Jos toimi koostuu yksittäiseen varusteeseen tehtävästä investoinnista, tukea myönnetään ohjelmakaudella ainoastaan kerran samantyyppistä varustetta varten samalle tuensaajalle.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 126 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa yksilöidään tämän artiklan 1 kohdan mukaiseen tukeen oikeutetut toimityypit.
33 artikla
Kalastustoiminnan väliaikainen lopettaminen
1. EMKR:stä voidaan myöntää tukea kalastustoiminnan väliaikaista lopettamista koskeviin toimenpiteisiin seuraavissa tapauksissa:
a)
jos toteutetaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 ja 13 artiklassa tarkoitettuja komission toimenpiteitä tai jäsenvaltioiden kiireellisiä toimenpiteitä tai mainitun asetuksen 7 artiklassa tarkoitettuja säilyttämistoimenpiteitä, kalastuskieltoajat mukaan luettuina;
b)
jos kestävää kalastuskumppanuutta koskevaa sopimusta tai siihen liittyvää pöytäkirjaa ei uusita;
c)
väliaikaisesta lopettamisesta on määrätty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 (27) mukaisesti hyväksytyssä hoitosuunnitelmassa tai asetuksen (EU N:o 1380/2013 9 ja 10 artiklan nojalla hyväksytyssä monivuotisessa suunnitelmassa, jos pyyntiponnistuksen rajoittaminen on tieteellisten lausuntojen perusteella tarpeen asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 2 kohdan ja 2 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää kaudella 2014-2020 enintään kuuden kuukauden ajan alusta kohden.
3. Edellä olevan 1 kohdan mukainen tuki myönnetään vain:
a)
aktiivisiksi rekisteröityjen unionin kalastusalusten omistajille, jotka ovat harjoittaneet merikalastustoimintaa vähintään 120 päivän ajan tukihakemuksen jättämispäivää edeltävinä kahtena kalenterivuotena, tai
b)
kalastajille, jotka ovat työskennelleet vähintään 120 päivän ajan tukihakemuksen jättämispäivää edeltävinä kahtena kalenterivuotena unionin kalastusaluksella, jota väliaikainen lopettaminen koskee.
4. Kyseisen kalastusaluksen tai kyseisten kalastajien kaikki kalastustoiminta on tosiasiallisesti keskeytettävä. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kyseinen kalastusalus on lopettanut kaiken kalastustoiminnan kaudella, jota väliaikainen lopettaminen koskee.
34 artikla
Kalastustoiminnan pysyvä lopettaminen
1. EMKR:stä voidaan myöntää tukea kalastustoiminnan pysyvää lopettamista koskeviin toimenpiteisiin ainoastaan, kun tämä toteutetaan kalastusalusten romuttamisella ja edellyttäen, että
a)
tällainen romuttaminen on sisällytetty 18 artiklassa tarkoitettuun toimintaohjelmaan; ja
b)
pysyvä lopettaminen on määritetty keinoksi asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa toimintasuunnitelmassa, jossa todetaan, että laivaston osan kapasiteetti ei ole tosiasiallisesti tasapainossa sen käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien kanssa.
2. Edellä olevan 1 kohdan mukainen tuki myönnetään:
a)
aktiivisiksi rekisteröityjen unionin kalastusalusten omistajille, jotka ovat harjoittaneet merikalastustoimintaa vähintään 90 päivää vuodessa tukihakemuksen jättämispäivää edeltävinä kahtena kalenterivuotena; tai
b)
kalastajille, jotka ovat työskennelleet merellä vähintään 90 päivää vuodessa tukihakemuksen jättämispäivää edeltävinä kahtena kalenterivuotena unionin kalastusaluksella, jota pysyvä lopettaminen koskee.
3. Asianomaisten kalastajien on tosiasiallisesti lopetettava kaikki kalastustoiminta. Tuensaajan on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle todisteet kalastustoiminnan tosiasiallisesta lopettamisesta. Korvaus on palautettava kuluneeseen aikaan suhteutettuna, jos kalastaja aloittaa kalastustoiminnan uudelleen alle kahden vuoden kuluessa tuki hakemuksen toimittamisesta.
4. Tämän artiklan nojalla tukea voidaan myöntää 31 päivään joulukuuta 2017 asti.
5. Tämän artiklan mukainen tuki maksetaan vasta sitten, kun vastaava kapasiteetti on siirretty pysyvästi unionin kalastuslaivastorekisteristä ja kun myös kalastuslisenssit ja -luvat on pysyvästi peruutettu. Tuensaaja ei saa rekisteröidä uutta kalastusalusta viiden vuoden ajan tällaisen tuen saamisesta. Julkisen tuen avulla tapahtuneesta kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta aiheutuvasta kapasiteetin vähennyksestä on seurattava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 liitteen II mukaisen kalastuskapasiteetin ylärajojen pysyvä vastaava vähennys.
6. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen tukea voidaan myöntää ilman romuttamista edellyttäen, että aluksiin tehdään muuta toimintaa kuin kaupallisen kalastuksen harjoittamista varten tarvittavat muutokset.
Tämän lisäksi ja merellisen kulttuuriperinnön säilyttämistä varten kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen tukea voidaan myöntää ilman romuttamista, kun on kyse perinteisistä puualuksista edellyttäen, että tällaisilla aluksilla säilyy kulttuuriperintöön liittyvä tehtävä mantereella.
35 artikla
Keskinäiset rahastot epäsuotuisten sääolojen tai ympäristövahinkojen varalta
1. EMKR:stä voidaan tukea keskinäisiä rahastoja, jotka maksavat kalastajille rahallista korvausta taloudellisista tappioista, jotka aiheutuvat epäsuotuisista sääoloista tai ympäristövahingosta taikka sellaisten kalastajien tai kalastusalusten pelastuskustannuksista onnettomuuden sattuessa niiden kalastustoiminnan aikana.
2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa ilmaisulla ’keskinäinen rahasto’ tarkoitetaan jäsenvaltion kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti hyväksymää järjestelmää, johon kuuluvat kalastajat voivat vakuuttaa itsensä ja jossa korvauksia maksetaan siihen kuuluville kalastajille 1 kohdassa tarkoitetuista tapahtumista aiheutuvista taloudellisista tappioista.
3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän artiklan mukaisen tuen ja muiden unionin tai kansallisten välineiden tai yksityisten vakuutusjärjestelmien yhdistämisestä aiheutuva ylikompensaatio vältetään.
4. Jotta keskinäinen rahasto olisi tämän artiklan nojalla tukikelpoinen,
a)
sen on oltava jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti hyväksymä;
b)
sen on harjoitettava avointa politiikkaa suhteessa rahastoon tehtäviin maksuihin ja sieltä ottoihin; ja
c)
sillä on oltava selkeät säännöt veloista aiheutuvien velvoitteiden varalle.
5. Jäsenvaltioiden on määriteltävä keskinäisten rahastojen perustamista ja hoitoa koskevat säännöt, erityisesti säännöt, jotka koskevat korvausten myöntämistä ja kalastajien kelpoisuutta saada tällaista tukea1 kohdassa tarkoitetuissa epäsuotuisten sääolojen, ympäristövahinkojen tai merellä tapahtuneiden onnettomuuksien johdosta sekä säännöt, jotka koskevat hallintoa ja näiden sääntöjen noudattamisen seurantaa. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rahaston säännöissä määrätään seuraamuksia kalastajan laiminlyönnin varalta.
6. Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on virallisesti tunnustettava 1 kohdassa tarkoitetut epäsuotuisat sääolot, ympäristövahingot tai merellä tapahtuneet onnettomuudet tapahtuneiksi.
7. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu tuki voi liittyä vain keskinäisen rahaston kalastajille rahallisina korvauksina maksamiin määriin. Keskinäisten rahastojen perustamiseen liittyvät hallintokulut eivät ole tukikelpoisia. Jäsenvaltiot voivat rajoittaa tukikelpoisten kustannusten määrää soveltamalla keskinäisiin rahastoihin ylärajoja.
8. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää vain sellaisten epäsuotuisista sääoloista, ympäristövahingoista tai merellä tapahtuneista onnettomuuksista aiheutuneiden tappioiden kattamiseksi, jotka ovat yli 30 prosenttia kyseisen yrityksen vuotuisesta liikevaihdosta laskettuna yrityksen kolmen edeltävän kalenterivuoden keskimääräisen liikevaihdon perusteella.
9. EMKR:stä ei saa suorittaa mitään osuutta alkupääomaan.
10. Jos jäsenvaltiot päättävät rajoittaa niitä kuluja, jotka ovat tukikelpoisia, soveltamalla kuhunkin keskinäiseen rahastoon ylärajoja, niiden on toimintaohjelmissaan mainittava näitä ylärajoja koskevat yksityiskohtaiset tiedot ja perustelut.
36 artikla
Kalastusmahdollisuuksien jakamista koskeviin järjestelmille annettava tuki
1. Kalastustoiminnan mukauttamiseksi kalastusmahdollisuuksiin EMKR:stä voidaan tukea kalastusmahdollisuuksien jakamista koskevien järjestelmien suunnittelua, kehittämistä, seurantaa, arviointia ja hallinnointia.
2. Tämän artiklan mukaista tukea myönnetään viranomaisille, oikeushenkilöille tai luonnollisille henkilöille taikka jäsenvaltion tunnustamille kalastajajärjestöille, mukaan lukien hyväksytyille tuottajajärjestöille, jotka osallistuvat 1 kohdassa tarkoitettujen järjestelmien yhteiseen hallinnointiin.
37 artikla
Säilyttämistoimenpiteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen sekä alueelliseen yhteistyöhön annettava tuki
1. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 7, 8 ja 11 artiklan mukaisten säilyttämistoimenpiteiden ja 18 artiklan mukaisen alueellisen yhteistyön tehokkaan suunnittelun ja toteuttamisen varmistamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
a)
säilyttämistoimenpiteiden kehittämiseksi ja toteuttamiseksi tarvittavien teknisten ja hallinnollisten välineiden suunnitteluun, kehittämiseen ja seurantaan sekä alueellistamiseen;
b)
sidosryhmien osallistumiseen säilyttämistoimenpiteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen ja jäsenvaltioiden sitä koskevaan yhteistyöhön sekä alueellistamiseen.
2. EMKR:n tukea voidaan antaa suorille istutuksille 1 kohdan mukaisesti vain silloin, kun siitä säädetään säilyttämistoimenpiteenä unionin säädöksessä.
38 artikla
Meriympäristöön kalastuksesta kohdistuvien vaikutusten rajoittaminen ja kalastuksen mukauttaminen lajien suojeluun
1. Jotta voitaisiin vähentää meriympäristöön kalastuksesta kohdistuvia vaikutuksia, tukea asteittaista poisheittämisen lopettamista ja helpottaa siirtymistä meren elollisten luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, EMKR:n tukea voidaan myöntää investointeihin, jotka tehdään
a)
laitteisiin, jotka parantavat pyydysten koko- tai lajivalikoivuutta;
b)
aluksiin tai laitteisiin, joilla lopetetaan poisheittäminen välttämällä ja vähentämällä kaupallisten kantojen tahattomia saaliita tai joilla käsitellään asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan mukaisesti purettavia tahattomia saaliita;
c)
laitteisiin, jotka rajoittavat ja mahdollisuuksien mukaan poistavat ekosysteemiin tai merenpohjaan kohdistuvia kalastuksen fysikaalisia ja biologisia vaikutuksia;
d)
laitteisiin, joilla suojataan pyydyksiä ja saaliita nisäkkäiltä tai linnuilta, joita suojellaan neuvoston direktiivillä 92/43/ETY tai neuvoston ja Euroopan parlamentin direktiivillä 2009/147/EY (28), edellyttäen, että se ei heikennä pyydysten valikoivuutta ja että saalistajien fyysisten vahingoittumisen välttämiseksi toteutetaan kaikki asianmukaiset toimenpiteet.
2. Poiketen siitä, mitä 11 artiklan a alakohdassa säädetään, 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan syrjäisimmillä alueilla myöntää kalojen yhteen kokoamiseen käytettäviin ankkuroituihin laitteisiin edellyttäen, että tällaiset laitteet edistävät kestävää ja valikoivaa kalastusta.
3. Tukea myönnetään ohjelmakaudella ainoastaan kerran samantyyppistä laitetta varten samalle unionin kalastusalukselle.
4. Tukea voidaan myöntää ainoastaan, jos 1 kohdassa tarkoitetun pyydyksen tai muun laitteen osoitetaan olevan kokovalikoivuudeltaan parempi tai vaikuttavan ekosysteemiin ja muihin kuin kohdelajeihin todistetusti vähemmän kuin standardipyydys tai muu laite, joka sallitaan unionin tai asianomaisessa kansallisessa lainsäädännössä, joka on annettu asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 säädetyn alueellistamisen yhteydessä.
5. Tukea myönnetään
a)
sellaisten unionin kalastusalusten omistajille, jotka on rekisteröity aktiivisiksi aluksiksi ja jotka ovat harjoittaneet kalastustoimintaa merellä vähintään 60 päivän ajan tukihakemuksen jättämispäivää edeltävinä kahtena kalenterivuotena;
b)
kalastajille, jotka omistavat korvattavat pyydykset ja jotka ovat työskennelleet unionin kalastusaluksella vähintään 60 päivän ajan tukihakemuksen jättämispäivää edeltävinä kahtena kalenterivuotena;
c)
jäsenvaltion tunnustamille kalastajajärjestöille.
39 artikla
Meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen liittyvä innovointi
1. Jotta voitaisiin tukea poisheittämisen ja sivusaaliiden asteittaista lopettamista ja helpottaa siirtymistä meren elollisten luonnonvarojen hyödyntämiseen asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti sekä vähentää kalastuksen vaikutuksia meriympäristöön ja suojeltuihin saalistajalajeihin, EMKR:stä voidaan tukea toimia, joiden tavoitteena on kehittää tai ottaa käyttöön uutta teknistä tai organisatorista tietämystä, mukaan lukien paremmasta pyyntitekniikasta ja pyydysten valikoivuudesta, jolla vähennetään kalastustoiminnan ympäristövaikutuksia tai joiden tavoitteena on saada aikaan meren elollisten luonnonvarojen kestävämpi käyttö ja rinnakkainelo suojeltujen saalistajalajien kanssa.
2. Jäsenvaltion tunnustama tieteellinen tai tekninen elin toteuttaa tämän artiklan nojalla rahoitettavat toimet tai ne toteutetaan yhteistyössä sen kanssa, ja tämä valtio validoi näiden toimien tulokset.
3. Jäsenvaltion on julkaistava tämän artiklan nojalla rahoitettujen toimien tulokset riittävällä tavalla 119 artiklan mukaisesti.
4. Tämän artiklan nojalla rahoitettaviin hankkeisiin osallistuvien kalastusalusten osuus voi olla enintään 5 prosenttia kansallisen laivaston alusten määrästä tai 5 prosenttia kansallisen laivaston bruttovetoisuudesta, joka lasketaan hakemuksen jättämishetkellä. Komissio voi hyväksyä asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa ja jäsenvaltion pyynnöstä sekä komission päätöksellä 2005/629/EY (29) perustetun tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) suosituksen perusteella hankkeita, joissa tässä kohdassa säädetyt enimmäisrajat ylittyvät.
5. Toimet, jotka eivät ole asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 artiklan mukaista tieteellisen tutkimuksen puitteissa harjoitettavaa kalastusta ja jotka koostuvat uusien pyydysten tai pyyntimenetelmien testaamisesta, on toteutettava asianomaiselle jäsenvaltiolle myönnettyjen kalastusmahdollisuuksien rajoissa.
6. Kalastusaluksen toimeen osallistumisesta saadut nettotulot on vähennettävä toimen asetuksen (EU) N:o 1303/2013 65 artiklan 8 kohdan mukaisesti.
7. Edellä olevan 6 kohdan soveltamiseksi, ilmaisu ’nettotulo’ tarkoittaa kalastajien uuden teknisen tai organisatorisen tiedon käyttöönoton ja testauksen yhteydessä pyytämien kalojen tai äyriäisten ensimyynnistä saatuja tuloja vähennettyinä myyntikustannuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi huutokauppamaksut.
40 artikla
Merten biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen sekä korvausjärjestelmät kestävän kalastustoiminnan osana
1. Merten biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi kestävän kalastustoiminnan yhteydessä ja tarvittaessa kalastajien osallistuessa siihen, EMKR:n tukea voidaan myöntää seuraaviin toimiin:
a)
kalastajien suorittama jätteiden kerääminen merestä, esimerkiksi kadonneiden pyydysten ja meressä olevien roskien kerääminen;
b)
merieläimistön ja -kasviston suojeluun ja parantamiseen tarkoitettujen kiinteiden tai siirrettävien laitteiden rakentaminen, asentaminen tai nykyaikaistaminen, mukaan lukien niitä koskeva tieteellinen valmistelu ja arviointi;
c)
meren elollisten luonnonvarojen paremman hoidon tai säilyttämisen edistäminen;
d)
suojelun valmistelu, mukaan lukien tutkimukset, suojelun valmistelu, seuranta ja päivittäminen, sekä hoitosuunnitelmat Natura 2000 -alueisiin ja direktiivissä 2008/56/EY tarkoitettuihin erityisiin suojeltuihin alueisiin ja muihin erityisiin luontotyyppeihin liittyviä kalastustoimintoja varten;
e)
Natura 2000 -alueiden hoito, ennallistaminen ja seuranta luontotyyppien sekä direktiivin 92/43/ETY ja direktiivin 2009/147/EY sekä direktiivin 92/43/ETY nojalla vahvistettujen toimintajärjestystä koskevien puitteiden mukaisesti;
f)
merten suojelualueiden hoito, ennallistaminen ja seuranta direktiivin 2008/56/EY 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen alueellisten suojelutoimenpiteiden toteuttamiseksi;
g)
ympäristötietoisuuden parantaminen, johon kalastajat otetaan mukaan, merten biologisen monimuotoisuuden suojelemisen ja ennallistamisen osalta;
h)
järjestelmät, joilla korvataan saaliille aiheutuvat vahingot, joita aiheuttavat nisäkkäät tai linnut, jotka on suojeltu direktiiveillä 92/43/ETY ja 2009/147/EY;
i)
osallistuminen muihin biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen säilyttämiseen ja parantamiseen tähtääviin toimiin, kuten merten ja rannikoiden yksittäisten luontotyyppien ennallistamiseen kestävien kalakantojen tukemiseksi, mukaan lukien niitä koskevien tieteellisten lausuntojen valmistelu ja tieteellinen arviointi.
2. Edellä olevan 1 kohdan h alakohdan mukaisen tuen myöntäminen edellyttää sitä, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät niitä koskevat tukijärjestelmät. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että vahinkoja ei ylikompensoida unionin, kansallisten ja yksityisten korvausjärjestelmien yhdistelyn seurauksena.
3. Tässä artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamisesta voivat vastata julkisoikeudelliset tieteelliset tai tekniset elimet, neuvoa-antavat toimikunnat, kalastajat, jäsenvaltion tunnustamat kalastajajärjestöt taikka valtioista riippumattomat järjestöt yhteistyössä kalastajajärjestöjen tai paikallisten kalatalouden toimintaryhmien kanssa.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 126 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritellään tämän artiklan 1 kohdan mukaiset tukikelpoiset kustannukset.
41 artikla
Energiatehokkuus ja ilmastonmuutoksen hillintä
1. Ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemiseksi ja kalastusalusten energiatehokkuuden parantamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
a)
sellaisiin laitteisiin tai aluksiin tehtäviin investointeihin, joiden tavoitteena on vähentää epäpuhtauspäästöjä tai kasvihuonekaasupäästöjä ja lisätä kalastusalusten energiatehokkuutta. Investoinnit pyydyksiin ovat myös tukikelpoisia edellyttäen, että niillä ei haitata kyseisten pyydysten valikoivuutta;
b)
energiatehokkuustarkastuksiin ja -järjestelmiin;
c)
tutkimuksiin, joilla arvioidaan vaihtoehtoisten käyttövoimajärjestelmien ja laivanrunkomallien vaikutuksia kalastusalusten energiatehokkuuteen.
2. Tukea pääkoneen tai apukoneiden korvaamiseen tai nykyaikaistamiseen voidaan myöntää ainoastaan:
a)
kokonaispituudeltaan enintään 12-metrisille aluksille edellyttäen, että uuden tai nykyaikaistetun moottorin teho ei ole kilowatteina ilmaistuna korkeampi kuin korvattavassa moottorissa;
b)
kokonaispituudeltaan 12-18-metrisille aluksille edellyttäen, että uuden tai nykyaikaistetun moottorin teho on kilowatteina ilmaistuna vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin korvattavassa moottorissa;
c)
kokonaispituudeltaan 18-24-metrisille aluksille edellyttäen, että uuden tai nykyaikaistetun moottorin teho on vähintään 30 prosenttia alhaisempi kuin korvattavassa moottorissa.
3. Tukea pääkoneen tai apukoneiden korvaamiseen tai nykyaikaistamiseen voidaan myöntää tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti vain aluksille, jotka kuuluvat sellaiseen laivaston osaan, jonka osalta asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kapasiteettiselvityksessä on osoitettu, että kapasiteetti ja tuon laivaston osan käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet ovat tasapainossa.
4. Tämän artiklan 2 kohdan mukaista tukea myönnetään ainoastaan sellaisten pääkoneiden tai apukoneiden korvaamiseen tai nykyaikaistamiseen, jotka on virallisesti varmennettu asetuksen (EY) N:o 1224/2009 40 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuki maksetaan vasta, kun mahdollinen vaadittu kapasiteetin vähennys kilowatteina ilmaistuna on poistettu pysyvästi unionin kalastuslaivastorekisteristä.
5. Kalastusaluksille, joiden konetehoa ei ole varmennettu, myönnetään tämän artiklan 2 kohdan mukaista tukea ainoastaan sellaisten pääkoneiden tai apukoneiden korvaamiseen tai nykyaikaistamiseen, joiden konetehon yhdenmukaisuus on tarkistettu asetuksen (EY) N:o 1224/2009 41 artiklan mukaisesti ja jotka on fyysisesti tarkastettu sen varmistamiseksi, että koneteho ei ylitä kalastuslisensseissä vahvistettua konetehoa.
6. Edellä 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetun konetehon vähennyksen voi saavuttaa alusten ryhmä kussakin mainituissa alakohdissa tarkoitetussa alusluokassa.
7. Sen estämättä, mitä 25 artiklan 3 kohdassa säädetään, tämän artiklan 2 kohdan mukainen EMKR:n tuki ei saa ylittää jompaakumpaa seuraavasta kahdesta rajoituksesta:
a)
1 500 000 euroa; tai
b)
3 prosenttia asianomaisen jäsenvaltion 6 artiklan 1, 2 ja 5 kohdan mukaisille säädetyille unionin painopisteille kohdistamasta unionin rahoitustuesta.
8. Pienimuotoisen rannikkokalastuksen alalla työskentelevien toimijoiden hakemuksia kohdellaan ensisijaisina enimmillään 60 prosenttiin asti kokonaistuesta, joka kohdistetaan 2 kohdassa tarkoitettuun pääkoneiden tai apukoneiden korvaamiseen tai nykyaikaistamiseen koko ohjelmakaudella.
9. Edellä olevien 1 ja 2 kohdan mukaista tukea myönnetään ainoastaan kalastusalusten omistajille ja ohjelmakaudella ainoastaan kerran samantyyppistä investointia varten samalle kalastusalukselle.
10. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 126 artiklan mukaisesti tämän artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisten tukikelpoisten kustannusten määrittämiseksi.
42 artikla
Lisäarvo, tuotteiden laatu ja tahattomien saaliiden käyttö
1. Saaliiksi saaduista kaloista saatavan lisäarvon tai kalojen laadun parantamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
a)
investointeihin, joilla lisätään kalastustuotteiden arvoa erityisesti sallimalla kalastajien huolehtia omien saaliidensa jalostuksesta, markkinoille saattamisesta ja suoramyynnistä;
b)
aluksiin tehtäviin innovatiivisiin investointeihin, joilla parannetaan kalastustuotteiden laatua.
2. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu tuki edellyttää valikoivien pyydysten käyttöä tahattomien saaliiden minimoimiseksi ja sitä myönnetään ainoastaan sellaisille unionin kalastusalusten omistajille, joiden alukset ovat harjoittaneet kalastustoimintaa merellä vähintään 60 päivän ajan tukihakemuksen jättämispäivää edeltävinä kahtena kalenterivuotena.
43 artikla
Kalasatamat, purkupaikat, huutokauppahallit ja kalastussuojat
1. Purettujen tuotteiden laadun, valvonnan ja jäljitettävyyden parantamiseksi, energiatehokkuuden lisäämiseksi, ympäristönsuojelun edistämiseksi sekä turvallisuuden ja työolojen parantamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää investointeihin, joilla parannetaan kalasatamien, huutokauppahallien, purkupaikkojen ja kalastussuojien infrastruktuuria, mukaan lukien investoinnit jätteiden ja meressä olevien roskien keruulaitteisiin.
2. EMKR:n tukea voidaan myöntää kalasatamiin, huutokauppahalleihin, purkupaikkoihin ja kalastussuojiin tehtäviin investointeihin, jotta voidaan helpottaa asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1379/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisen kaikkien saaliiden purkamista koskevan velvoitteen noudattamista sekä lisätä alikäytettyjen kalansaaliin osien arvoa.
3. Kalastajien turvallisuuden parantamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää investointeihin kalastussuojien rakentamiseksi tai nykyaikaistamiseksi.
4. Tukea ei voida myöntää uusien satamien, uusien purkupaikkojen tai uusien huutokauppahallien rakentamiseen.
44 artikla
Sisävesikalastus sekä sisävesien eläimistö ja kasvisto
1. Sisävesikalastuksesta aiheutuvien ympäristövaikutusten vähentämiseksi, energiatehokkuuden lisäämiseksi, purettujen kalojen arvon tai laadun parantamiseksi taikka terveyden, turvallisuuden, työolojen, työvoiman osaamisen ja koulutuksen edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
a)
edellä 29 artiklassa tarkoitettuun työvoiman osaamisen, työpaikkojen luomisen ja sosiaalisen vuoropuhelun edistämiseen mainitussa artiklassa säädetyin edellytyksin;
b)
edellä 32 artiklassa tarkoitettuihin aluksiin tai yksittäisiin varusteisiin tehtäviin investointeihin mainitussa artiklassa säädetyin edellytyksin;
c)
edellä 38 ja 39 artiklassa tarkoitettuihin laitteisiin ja toimityyppeihin tehtäviin investointeihin ja hankkeisiin mainituissa artikloissa säädetyin edellytyksin;
d)
edellä 41 artiklassa tarkoitettuun energiatehokkuuden parantamiseen ja ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemiseen tehtäviin investointeihin mainitussa artiklassa säädetyin edellytyksin;
e)
edellä 42 artiklassa tarkoitettuun saaliiksi saatujen kalojen arvon tai laadun parantamiseen tehtäviin investointeihin mainitussa artiklassa säädetyin edellytyksin;
f)
edellä 43 artiklassa tarkoitettuihin kalasatamiin, kalastussuojiin ja purkupaikkoihin tehtäviin investointeihin mainitussa artiklassa säädetyin edellytyksin.
2. EMKR voi antaa tukea 31 artiklassa tarkoitettuun nuorten kalastajien käynnistysvaiheen tukeen liittyviin investointeihin samoin edellytyksin kuin mainitussa artiklassa on säädetty, lukuun ottamatta mainitun artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaista vaatimusta.
3. EMKR:n tukea voidaan myöntää innovoinnin kehittämiseen ja edistämiseen 26 artiklan mukaisesti, neuvontapalveluihin 27 artiklan mukaisesti sekä tutkijoiden ja kalastajien välisiin kumppanuuksiin 28 artiklan mukaisesti.
4. Sisävesikalastajien toiminnan monipuolistamisen edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää sisävesikalastustoiminnan monipuolistamiseen täydentävin toiminnoin 30 artiklassa säädetyin edellytyksin.
5. Sovellettaessa 1 kohtaa:
a)
edellä 30, 32, 38, 39, 41 ja 42 artiklassa tehtyjä viittauksia kalastusaluksiin pidetään viittauksina yksinomaan sisävesillä toimiviin aluksiin;
b)
edellä 38 artiklassa tehtyjä viittauksia meriympäristöön pidetään viittauksina ympäristöön, jossa sisävesikalastusalus harjoittaa toimintaansa.
6. Vesieläimistön ja -kasviston suojelemiseksi ja kehittämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
a)
sellaisten Natura 2000 -alueiden, joihin kalastustoiminta vaikuttaa, hoitoon, ennallistamiseen ja seurantaan sekä sisävesien ennallistamiseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EU (30) mukaisesti, ja tarvittaessa sisävesikalastajien osallistuessa, mukaan lukien vaeltavien lajien kutualueet ja vaellusreitit, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 40 artiklan 1 kohdan e alakohdan soveltamista;
b)
vesieläimistön ja -kasviston suojeluun ja parantamiseen tarkoitettujen kiinteiden tai siirrettävien laitteiden rakentamiseen, nykyaikaistamiseen tai asentamiseen, mukaan lukien niitä koskeva tieteellinen valmistelu, seuranta ja arviointi.
7. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän artiklan nojalla tukea saavat alukset jatkavat toimintaansa yksinomaan sisävesillä.
II LUKU
Vesiviljelyn kestävä kehitys
45 artikla
Erityistavoitteet
Tämän luvun mukaisen tuen on edistettävä 6 artiklan 2 kohdan mukaisen unionin painopisteen mukaisten erityistavoitteiden toteuttamista.
46 artikla
Yleiset edellytykset
1. Tässä luvussa tarkoitettu tuki koskee vain vesiviljely-yrityksiä, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.
2. Tässä artiklassa tarkoitettujen alalle tulevien yrittäjien on toimitettava liiketoimintasuunnitelma ja, investointikustannusten ylittäessä 50 000 euroa, toteutettavuustutkimus, mukaan lukien toiminnan ympäristövaikutusten arviointi. Tämän luvun mukaista tukea myönnetään vain, jos riippumattomalla markkinointitutkimuksella voidaan selkeästi osoittaa, että tuotteella on hyvät ja kestävät markkinanäkymät.
3. Jos toimet koostuvat laitteisiin tai infrastruktuuriin tehtävistä investoinneista, joilla varmistetaan unionin lainsäädännön mukaisten ympäristöä, ihmisten tai eläinten terveyttä, hygieniaa tai eläinten hyvinvointia koskevien tulevien vaatimusten noudattaminen, tukea voidaan myöntää siihen päivään saakka, jona tällaisista vaatimuksista tulee yrityksiä velvoittavia.
4. Tukea ei myönnetä muuntogeenisten organismien viljelyyn.
5. Tukea ei myönnetä vesiviljelytoimiin merensuojelualueilla, jos jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on ympäristövaikutusten arvioinnin perusteella todennut, että toimi aiheuttaisi huomattavia kielteisiä ympäristövaikutuksia, joita ei voida riittävästi lieventää.
47 artikla
Innovointi
1. Vesiviljelyyn liittyvän innovoinnin edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää toimiin, joilla pyritään
a)
kehittämään vesiviljelylaitosten teknistä, tieteellistä tai organisatorista tietämystä, joka erityisesti vähentää ympäristövaikutuksia, vähentää riippuvuutta kalajauhosta ja -öljystä, edistää vesiviljelyvarojen kestävää käyttöä, parantaa eläinten hyvinvointia tai edistää uusia kestävän kehityksen mukaisia tuotantotapoja;
b)
kehittämään tai tuomaan markkinoille uusia vesiviljelylajeja, joiden markkinanäkymät ovat hyvät, uusia tai merkittävästi parannettuja tuotteita, uusia tai parannettuja prosesseja taikka uusia tai parannettuja hallinto- ja organisaatiojärjestelmiä;
c)
tutkimaan innovatiivisten tuotteiden tai prosessien teknistä tai taloudellista toteutettavuutta.
2. Kunkin jäsenvaltion tunnustamat julkiset tai yksityiset tieteelliset tai tekniset elimet toteuttavat tämän artiklan mukaiset toimet tai ne toteutetaan yhteistyössä niiden kanssa, ja tämä valtio validoi näiden toimien tulokset.
3. Jäsenvaltion on asianmukaisesti julkaistava tukea saaneiden toimien tulokset riittävällä tavalla 119 artiklan mukaisesti.
48 artikla
Vesiviljelyyn tehtävät tuottavat investoinnit
1. EMKR:n tukea voidaan myöntää seuraaviin:
a)
vesiviljelyyn tehtävät tuottavat investoinnit;
b)
vesiviljelytuotannon ja viljeltävien lajien monipuolistaminen;
c)
vesiviljely-yksiköiden nykyaikaistaminen, mukaan lukien vesiviljelyalan työntekijöiden työ- ja turvallisuusolosuhteiden parantaminen;
d)
eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvät parannukset ja nykyaikaistaminen, mukaan lukien sellaisten laitteiden hankkiminen, joilla pyritään suojaamaan viljelylaitoksia luonnonvaraisten lajien harjoittamalta saalistukselta;
e)
investoinnit, joilla vähennetään kielteisiä tai tehostetaan myönteisiä ympäristövaikutuksia sekä lisätään resurssitehokkuutta;
f)
vesiviljelytuotteiden laadun parantamiseen tehtävät tai niille lisäarvoa tuovat investoinnit;
g)
olemassa olevien vesiviljelylammikoiden tai -altaiden ennallistaminen poistamalla lietettä tai toteuttamalla investointeja, joiden tavoitteena on lietekerrostumien ennaltaehkäisy.
h)
vesiviljely-yritysten tulojen monipuolistaminen kehittämällä täydentäviä toimintoja;
i)
investoinnit, joilla vähennetään merkittävästi veden käyttöön ja laatuun kohdistuvia vesiviljely-yritysten vaikutuksia erityisesti vähentämällä käytetyn veden tai kemikaalien, antibioottien ja muiden lääkkeiden määrää tai parantamalla poistoveden laatua muun muassa multitroofisten vesiviljelyjärjestelmien käytön avulla;
j)
sellaisten suljettujen vesiviljelyjärjestelmien edistäminen, joissa vesiviljelytuotteita kasvatetaan suljetuissa ja siten vettä säästävissä kiertovesijärjestelmissä;
k)
investoinnit, joilla lisätään vesiviljely-yritysten energiatehokkuutta ja edistetään niiden siirtymistä uusiutuviin energialähteisiin.
2. Edellä olevan 1 kohdan h alakohdan mukaista tukea voidaan myöntää vesiviljely-yrityksille ainoastaan, jos täydentävät toiminnot liittyvät yrityksen pääasialliseen vesiviljelyalan toimintaan, esimerkiksi ongintamatkailuun, vesiviljelyalaan liittyviin ympäristöpalveluihin tai vesiviljelyalan koulutustoimintaan.
3. Edellä 1 kohdan mukaista tukea voidaan myöntää nykyisten vesiviljely-yritysten tuotannon lisäämistä tai yritysten nykyaikaistamista varten taikka uusien laitosten rakentamista varten edellyttäen, että kehittämisessä noudatetaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 34 artiklassa tarkoitettua vesiviljelytoiminnan kehittämistä koskevaa monivuotista kansallista strategiasuunnitelmaa.
49 artikla
Vesiviljelylaitosten hoito-, lomitus- ja neuvontapalvelut
1. Vesiviljelylaitosten yleisen tuloksellisuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi sekä niiden toiminnan kielteisten ympäristövaikutusten vähentämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
a)
vesiviljelylaitosten hoito-, lomitus- ja neuvontapalvelujen perustamiseen;
b)
teknisten, tieteellisten, oikeudellisten, ympäristöä koskevien tai viljelylaitoksille tarkoitettujen taloudellisten neuvontapalvelujen hankintaan.
2. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut neuvontapalvelut koskevat seuraavia:
a)
vesiviljelylaitosten hallinnolliset tarpeet ympäristönsuojelua koskevan unionin ja kansallisen lainsäädännön sekä merten aluesuunnittelua koskevien vaatimusten noudattamiseksi;
b)
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/42/EY (31) ja neuvoston direktiivissä 92/43/ETY tarkoitettu ympäristövaikutusten arviointi;
c)
vesiviljelylaitosten hallinnolliset tarpeet vesieläinten terveyttä ja hyvinvointia tai kansanterveyttä koskevan unionin ja kansallisen lainsäädännön noudattamiseksi;
d)
unionin ja kansalliseen lainsäädäntöön perustuvat terveys- ja turvallisuusvaatimukset;
e)
markkinointi- ja liiketoimintastrategiat.
3. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta neuvontapalveluista huolehtivat hyväksytyt tieteelliset tai tekniset elimet sekä oikeudellista tai taloudellista neuvontaa antavat yhteisöt, jotka täyttävät kunkin jäsenvaltion tunnustamat pätevyysvaatimukset.
4. Edellä 1 kohdan a alakohdan mukaista tukea voidaan myöntää vain julkisoikeudellisille elimille tai muille yhteisöille, jotka jäsenvaltio on valinnut perustamaan viljelylaitosten neuvontapalveluja. Edellä olevan 1 kohdan b alakohdan mukaista tukea voidaan myöntää ainoastaan vesiviljelyalan pk-yrityksille tai vesiviljelyalan järjestöille, mukaan lukien vesiviljelyalan tuottajajärjestöt ja vesiviljelyalan tuottajajärjestöjen liitot.
5. Jos tuki on enintään 4 000 euroa, tuensaaja voidaan valita nopeutetun menettelyn mukaisesti.
6. Tuensaajat eivät voi saada tukea useammin kuin kerran vuodessa kunkin 2 kohdassa tarkoitetun neuvontapalveluluokan osalta.
50 artikla
Työvoiman osaamisen ja verkottumisen edistäminen
1. Työvoiman osaamisen ja verkottumisen edistämiseksi vesiviljelyalalla EMKR:n tukea voidaan myöntää
a)
ammatilliseen koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen, tieteellisen ja teknisen tiedon ja innovatiivisten käytäntöjen levittämiseen sekä uusien ammatillisten taitojen hankintaan vesiviljelyalalla sekä vesiviljelytoiminnan ympäristövaikutusten vähentämisen osalta;
b)
työolojen parantamiseen ja työturvallisuuden edistämiseen;
c)
verkostoitumiseen sekä kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon vesiviljely-yritysten tai ammattialan järjestöjen ja muiden sidosryhmien kesken, mukaan lukien tieteelliset ja tekniset elimet tai miesten ja naisten välistä tasa-arvoa edistävät elimet.
2. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea ei voida myöntää suurille vesiviljely-yrityksille, paitsi jos ne osallistuvat tietämyksen vaihtoon pk-yritysten kanssa.
3. Poiketen siitä, mitä 46 artiklassa säädetään, tämän artiklan mukaista tukea myönnetään myös julkisille tai puolijulkisille järjestöille sekä muille jäsenvaltion tunnustamille järjestöille.
4. Tämän artiklan mukaista tukea myönnetään direktiivin 2010/41/EU 2 artiklan b alakohdassa säädetyin edellytyksin myös itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien vesiviljelyn harjoittajien puolisoille tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, heidän elinkumppaneilleen.
51 artikla
Vesiviljelypaikkojen mahdollisuuksien lisääminen
1. Vesiviljelylaitosten ja -infrastruktuurin kehittämisen edistämiseksi sekä toiminnan kielteisten ympäristövaikutusten vähentämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
a)
vesiviljelyn kehittämiseen parhaiten soveltuvien alueiden määrittelyyn ja kartoitukseen ottaen tapauksen mukaan huomioon aluesuunnitteluun liittyvät prosessit sekä sellaisten alueiden määrittelyyn ja kartoitukseen, jotka olisi jätettävä vesiviljelyn ulkopuolelle, niiden aseman säilyttämiseksi ekosysteemin toiminnassa;
b)
vesiviljelypaikkojen mahdollisuuksien lisäämiseen tarvittavien tukivälineiden ja infrastruktuurien parantamiseen ja kehittämiseen sekä vesiviljelyn kielteisten ympäristövaikutusten vähentämiseen, muun muassa maa-alueiden jakautumiseen sekä energiatoimituksiin tai vesihuoltoon tehtäviin investointeihin;
c)
toimivaltaisten viranomaisten direktiivin 2009/147/EY 9 artiklan 1 kohdan tai direktiivin 92/43/ETY 16 artiklan 1 kohdan nojalla toteuttamiin ja täytäntöön panemiin toimiin, joiden tavoitteena on estää vesiviljelylle aiheutuvat vakavat vahingot;
d)
toimivaltaisten viranomaisten lisääntyneen kuolleisuuden ja tautien toteamisen jälkeen neuvoston direktiivin 2006/88/EY (32) 10 artiklan mukaisesti toteuttamiin toimiin. Näihin toimiin voi kuulua äyriäistoimintasuunnitelmien hyväksyminen, millä pyritään äyriäisten luonnonvaraisten kasvualustojen ja pyyntialueiden suojeluun, ennallistamiseen ja hoitoon, mukaan lukien äyriäisten viljelijöille niiden hoidosta myönnettävä tuki.
2. Tämän artiklan mukaisia tuensaajia voivat olla ainoastaan julkisoikeudelliset elimet tai yksityiset elimet, joiden suoritettaviksi jäsenvaltio on antanut 1 kohdassa tarkoitetut tehtävät.
52 artikla
Uusien kestävän kehityksen mukaisen vesiviljelyn harjoittajien kannustaminen
1. Vesiviljelyyn liittyvän yrittäjyyden edistämiseksi EMKR:stä voidaan tukea toimintaansa aloittavia uusia toimijoita perustamaan kestävän kehityksen mukaisia vesiviljely-yrityksiä.
2. Edellä olevan 1 kohdan mukaista tukea voidaan myöntää alalle tuleville vesiviljelyn harjoittajille edellyttäen, että he
a)
ovat riittävän ammattitaitoisia;
b)
ovat perustamassa ensimmäistä kertaa vesiviljelyalan mikro- tai pienyritystä tällaista yritystä johtavana; ja
c)
esittävät vesiviljelytoimintansa kehittämiseksi liiketoimintasuunnitelman.
3. Alalle tuleville vesiviljelyn harjoittajille voidaan riittävän ammattitaidon hankkimiseksi myöntää 50 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista tukea.
53 artikla
Siirtyminen ympäristöasioiden hallintaan, auditointijärjestelmiin ja luonnonmukaiseen vesiviljelyyn
1. Luonnonmukaisen tai energiatehokkaan vesiviljelyn kehittämisen edistämiseksi EMKR:stä voidaan tukea
a)
neuvoston asetuksessa (EY) N:o 834/2007 (33) tarkoitettua siirtymistä tavanomaisista vesiviljelyalan tuotantomenetelmistä luonnonmukaiseen vesiviljelyyn komission asetuksen (EY) N:o 710/2009 (34) mukaisesti;
b)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 761/2001 (35) perustettuun unionin ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) osallistumista.
2. Tukea voidaan myöntää ainoastaan tuensaajille, jotka sitoutuvat osallistumaan EMAS-järjestelmään vähintään kolmen vuoden ajaksi tai noudattamaan luonnonmukaista tuotantoa koskevia vaatimuksia vähintään viiden vuoden ajan.
3. Tuki myönnetään korvauksena, jota voidaan maksaa enintään kolmen vuoden ajan sinä aikana, jona yritys siirtyy luonnonmukaiseen tuotantoon tai valmistautuu osallistumaan EMAS-järjestelmään. Jäsenvaltioiden on laskettava tämä korvaus seuraavien seikkojen perusteella:
a)
tavanomaisesta tuotannosta luonnonmukaiseen tuotantoon siirtymisen aikana aiheutuneet tulonmenetykset tai lisäkustannukset tämän artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tukikelpoisten toimien osalta; tai
b)
EMAS-järjestelmän soveltamisesta ja siihen osallistumiseen valmistautumisesta aiheutuneet lisäkustannukset, kun kyse on 1 kohdan b alakohdan mukaisesti tukikelpoisista toimista.
54 artikla
Ympäristöpalveluja tarjoava vesiviljely
1. Ympäristöpalveluja tarjoavan vesiviljelyn kehittämisen edistämiseksi EMKR:stä voidaan tukea
a)
vesiviljelymenetelmiä, jotka ovat sopusoinnussa erityisten ympäristötarpeiden kanssa ja joihin sovelletaan erityisiä hoitovaatimuksia, jotka johtuvat Natura 2000 -alueiden nimeämisestä direktiivien 92/43/ETY ja 2009/147/EY mukaisesti;
b)
kustannuksia, jotka suoraan liittyvät osallistumiseen vesieläinten säilyttämiseen ja lisäämiseen paikan päällä viranomaisten kehittämien säilyttämistä ja biologisen luonnonmukaisuuden ennallistamista koskevien ohjelmien puitteissa tai viranomaisten valvonnassa;
c)
vesiviljelytoimia, joihin sisältyy ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja parantaminen sekä vesiviljelyalueiden maisemasta ja perinteisistä piirteistä huolehtiminen.
2. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuki myönnetään vuotuisena korvauksena lisäkustannuksista ja/tai tulonmenetyksistä, joita kyseisillä alueilla on aiheutunut direktiivien 92/43/ETY ja 2009/147/EY täytäntöönpanoon liittyvistä hoitovaatimuksista.
3. Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää ainoastaan tuensaajille, jotka sitoutuvat noudattamaan vähintään viiden vuoden ajan vesiensuojeluvaatimuksia, jotka ylittävät unionin ja kansallisen lainsäädännön vaatimukset. Tällaisen toimen ympäristöedut on osoitettava jäsenvaltion nimeämien toimivaltaisten elinten suorittamalla ennakkoarvioinnilla, jollei asianomaisen toimen ympäristöetuja ole jo tunnustettu.
4. Edellä olevan 1 kohdan c alakohdan mukainen tuki on myönnettävä vuotuisena korvauksena aiheutuneista lisäkustannuksista ja/tai tulonmenetyksistä.
5. Jäsenvaltion on asianmukaisesti julkaistava tämän artiklan nojalla tukea saaneiden toimien tulokset riittävällä tavalla 119 artiklan mukaisesti.
55 artikla
Kansanterveyttä koskevat toimenpiteet
1. EMKR:stä voidaan tukea nilviäisten viljelijöille viljeltyjen nilviäisten korjuun väliaikaisesta keskeyttämisestä maksettavia korvauksia, jos tällainen keskeyttäminen tapahtuu yksinomaan kansanterveydellisistä syistä.
2. Tukea voidaan myöntää vain, jos nilviäisten saastumisesta johtuva korjuun keskeyttäminen on seurausta toksiineja tuottavan planktonin lisääntymisestä tai biotoksiineja sisältävän planktonin esiintymisestä, ja jos
a)
pilaantuminen kestää yhtäjaksoisesti yli neljä kuukautta, tai
b)
korjuun keskeyttämisen aiheuttama tappio on yli 25 prosenttia kyseisen yrityksen vuosittaisesta liikevaihdosta laskettuna yrityksen niiden kolmen kalenterivuoden keskimääräisen liikevaihdon perusteella, jotka edelsivät vuotta, jona korjuu on keskeytetty.
Ensimmäisen kohdan b alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltiot voivat vahvistaa erityiset laskentasäännöt, joita käytetään sellaisten yritysten osalta, jotka ovat harjoittaneet toimintaa alle kolmen vuoden ajan.
3. Korvausta voidaan myöntää enintään 12 kuukauden ajalta koko ohjelmakaudella. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tätä aikaa voidaan pidentää kerran enintään 12 kuukaudella ja yhteensä enintään 24 kuukauteen saakka.
56 artikla
Eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevat toimenpiteet
1. Eläinten terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseksi vesiviljely-yrityksissä, muun muassa ennaltaehkäisyn ja bioturvallisuuden kannalta, EMKR:n tukea voidaan myöntää
a)
tautien valvontaan ja hävittämiseen vesiviljelyssä liittyviin kustannuksiin neuvoston päätöksen 2009/470/EY (36) mukaisesti, myös toimintaan liittyviin kustannuksiin, jotka ovat välttämättömiä hävittämissuunnitelman velvoitteiden täyttämiseksi;
b)
vesiviljelyalan bioturvallisuuteen tai eläinten terveyteen ja eläinten hyvinvointiin liittyviä yleisiä ja lajikohtaisia tarpeita koskevien parhaiden käytäntöjen tai käytännesääntöjen kehittämiseen;
c)
aloitteisiin, joiden tavoitteena on vähentää vesiviljelyn riippuvuutta eläinlääkkeistä;
d)
eläinlääketieteellisiin tai farmaseuttisiin tutkimuksiin sekä tietojen ja sellaisten parhaiden käytäntöjen levittämiseen ja vaihtamiseen, jotka liittyvät eläintauteihin vesiviljelyssä, jolloin tavoitteena on asianmukaisen eläinlääkkeiden käytön edistäminen;
e)
jäsenvaltioiden tunnustamien terveydensuojeluryhmien perustamiseen ja toimintaan vesiviljelyalalla;
f)
nilviäisten viljelijöille maksettaviin korvauksiin poikkeuksellisten joukkokuolemien aiheuttamasta toiminnan väliaikaisesta keskeyttämisestä, jos kuolevuus ylittää 20 prosenttia tai kun toiminnan keskeyttämisestä aiheutuvat tappiot ovat yli 35 prosenttia kyseisen yrityksen vuotuisesta liikevaihdosta laskettuna yrityksen niiden kolmen kalenterivuoden keskimääräisen liikevaihdon perusteella, jotka edelsivät vuotta, jona toiminta on keskeytetty.
2. Edellä olevan 1 kohdan d alakohdan mukaista tukea ei voida myöntää eläinlääkkeiden hankintaan.
3. Jäsenvaltion on raportoitava asianmukaisesti 1 kohdan d alakohdan nojalla rahoitettujen tutkimusten tuloksista ja julkaistava ne riittävällä tavalla 119 artiklan mukaisesti.
4. Tukea voidaan myöntää myös julkisoikeudellisille elimille.
57 artikla
Vesiviljelykannoille otettavat vakuutukset
1. Vesiviljelyalan tuottajien tulojen turvaamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää osallistumiseen vesiviljelykannoille otettaviin vakuutuksiin, jotka kattavat vähintään yhdestä seuraavista seikoista aiheutuvat taloudelliset tappiot:
a)
luonnonkatastrofit;
b)
epäsuotuisat sääolot;
c)
äkilliset vedenlaadun ja -määrän muutokset, joista toimija ei ole vastuussa;
d)
vesiviljelyssä esiintyvät taudit, kato tai tuotantolaitoksen tuhoutuminen, joista toimija ei ole vastuussa.
2. Asianomaisen jäsenvaltion on todettava virallisesti 1 kohdassa tarkoitettujen olosuhteiden esiintyminen.
3. Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa vahvistaa etukäteen perusteet, joiden mukaisesti 2 kohdassa tarkoitettu virallinen toteaminen katsotaan tapahtuneeksi.
4. Tukea voidaan myöntää ainoastaan sellaisiin vesiviljelykantoja koskeviin vakuutussopimuksiin, jotka kattavat 1 kohdassa tarkoitetut taloudelliset tappiot, jotka ovat yli 30 prosenttia vesiviljelyn harjoittajan keskimääräisestä vuosittaisesta liikevaihdosta laskettuna niiden vesiviljelyn harjoittajan niiden kolmen kalenterivuoden keskimääräisen liikevaihdon perusteella, jotka edelsivät vuotta, jona taloudelliset tappiot ovat syntyneet.
III LUKU
Kalastus- ja vesiviljelyalueiden kestävä kehitys
1 jakso
Soveltamisala ja tavoitteet
58 artikla
Soveltamisala
EMKR:stä tuetaan kalastus- ja vesiviljelyalueiden kestävää kehitystä noudattaen asetuksen (EU) N:o 1303/2013 32 artiklassa säädettyä yhteisölähtöistä paikallista kehittämistä koskevaa lähestymistapaa.
59 artikla
Erityistavoitteet
Tämän luvun mukaisen tuen on edistettävä 6 artiklan 4 kohdan mukaisen unionin painopisteen mukaisten erityistavoitteiden toteuttamista.
2 jakso
Yhteisölähtöiset paikalliset kehitysstrategiat ja paikalliset kalatalouden toimintaryhmät
60 artikla
Yhteisölähtöiset paikalliset kehitysstrategiat
1. Edistääkseen 59 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteutumista yhteisölähtöisissä paikallisissa kehitysstrategioissa on
a)
maksimoitava kalastus- ja vesiviljelyalojen osallistuminen rannikoilla ja sisämaassa sijaitsevien kalastus- ja vesiviljelyalueiden kestävään kehitykseen;
b)
varmistettava, että paikalliset yhteisöt hyödyntävät täysimääräisesti meri-, rannikko- ja sisävesialueiden kehityksen tarjoamia mahdollisuuksia ja hyötyvät niistä sekä auttavat etenkin pieniä ja taantuvia kalasatamia maksimoimaan mahdollisuutensa infrastruktuuria monipuolistamalla.
2. Strategian on oltava johdonmukainen alueella määriteltyjen mahdollisuuksien ja tarpeiden sekä 6 artiklan mukaisten unionin painopisteiden kanssa. Strategiat voivat vaihdella kalastukseen keskittyvistä strategioista laajempiin, kalatalousalueiden monipuolistamiseen suunnattuihin strategioihin. Strategioiden on mentävä pelkkää toimien kokoelmaa tai alakohtaisten toimenpiteiden rinnakkain asettelua pidemmälle.
61 artikla
Paikalliset kalatalouden toimintaryhmät
1. EMKR:n soveltamista varten nimetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 32 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut paikalliset toimintaryhmät paikallisiksi kalatalouden toimintaryhmiksi.
2. Paikallisten kalatalouden toimintaryhmien on ehdotettava yhteisölähtöistä paikallista kehitysstrategiaa, joka perustuu vähintään tämän asetuksen 60 artiklassa esitettyihin tekijöihin, ja vastattava sen täytäntöönpanosta.
3. Paikallisten kalatalouden toimintaryhmien on
a)
kuvattava yleisellä tasolla strategiansa painopisteet ja alueen sosioekonominen koostumus esittämällä tasapuolisesti tärkeimmät sidosryhmät, yksityinen ja julkinen sektori sekä kansalaisyhteiskunta mukaan lukien;
b)
varmistettava kalastus- ja/tai vesiviljelyalojen merkittävä edustus.
4. Jos yhteisölähtöistä paikallista kehitysstrategiaa tuetaan EMKR:n lisäksi muista rahastoista, EMKR:stä tuettavia hankkeita käsittelevien paikallisten kalatalouden toimintaryhmien valintaelimen on täytettävä myös 3 kohdassa esitetyt vaatimukset.
5. Paikalliset kalatalouden toimintaryhmät voivat huolehtia asetuksen (EU) N:o 1303/2013 34 artiklan 3 kohdassa säädettyjen vähimmäistehtävien lisäksi myös muiden tehtävien suorittamisesta, jos hallintoviranomainen on siirtänyt niille tällaisia tehtäviä.
3 jakso
Tukikelpoiset toimet
62 artikla
Yhteisölähtöiseen paikalliseen kehittämiseen myönnettävä EMKR:n tuki
1. Seuraavat toimet ovat tämän jakson nojalla tukikelpoisia asetuksen (EU) N:o 1303/2013 35 artiklan mukaisesti:
a)
valmistelutuki;
b)
yhteisölähtöisen paikallisen kehitysstrategioiden täytäntöönpano;
c)
yhteistyötoimet;
d)
toimintakustannukset ja tapahtumat.
2. Paikalliset kalatalouden toimintaryhmät voivat pyytää hallintoviranomaiselta ennakkomaksua, jos tällainen mahdollisuus sisältyy toimintaohjelmaan. Ennakkomaksun suuruus voi olla enintään 50 prosenttia toimintakustannuksiin ja tapahtumiin liittyvästä julkisesta tuesta.
63 artikla
Yhteisölähtöisten paikallisten kehitysstrategioiden täytäntöönpano
1. Yhteisölähtöisten paikallisten kehitysstrategioiden täytäntöönpanoon osoitettavaa tukea voidaan myöntää seuraaviin tavoitteisiin:
a)
arvon lisääminen, työpaikkojen luominen, nuorten houkutteleminen alalle ja innovoinnin edistäminen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden toimitusketjun kaikissa vaiheissa;
b)
monipuolistamisen tukeminen kaupallisessa kalastuksessa tai sen ulkopuolella, elinikäinen oppiminen ja työpaikkojen luominen kalastus- ja vesiviljelyalueilla;
c)
kalastus- ja vesiviljelyalueiden ympäristövarojen lisääminen ja hyödyntäminen, mukaan lukien toimet ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi;
d)
sosiaalisen hyvinvoinnin ja kulttuuriperinnön vaaliminen kalastus- ja vesiviljelyalueilla, kalastus, vesiviljely ja merellinen kulttuuriperintö mukaan lukien;
e)
kalastusyhteisöjen roolin vahvistaminen paikallisessa kehityksessä sekä paikallisten kalavarojen ja mereen liittyvien toimintojen hallinnointi.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu tuki voi sisältää tämän osaston I, II ja IV luvussa, 69 ja 70 artiklaa lukuun ottamatta, säädettyjä toimenpiteitä edellyttäen, että olemassa on selkeät perusteet niiden hallinnoimiseksi paikallisella tasolla. Jos tukea myönnetään näitä toimenpiteitä vastaaviin toimiin, sovelletaan tämän osaston I, II ja IV luvussa säädettyjä asiaankuuluvia ehtoja ja rahoitusosuuksia.
64 artikla
Yhteistyötoimet
1. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 35 artiklan c alakohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää
a)
alueiden tai valtioiden välisiin yhteistyöhankkeisiin,
b)
alueiden ja valtioiden välisiin yhteistyöhankkeisiin liittyvään valmistelevaan tekniseen tukeen edellyttäen, että paikalliset kalatalouden toimintaryhmät pystyvät osoittamaan valmistelevansa hankkeen toteuttamista.
Tämän artiklan soveltamiseksi ilmaisu ’alueiden välinen yhteistyö’ tarkoittaa jäsenvaltion sisäistä yhteistyötä, ja ilmaisu ’valtioiden välinen yhteistyö’ tarkoittaa useiden jäsenvaltioiden alueiden välistä yhteistyötä tai yhteistyötä ainakin yhden jäsenvaltion alueen ja yhden tai useamman kolmansien maiden alueiden välillä.
2. Tämän artiklan soveltamiseksi paikallisten kalatalouden toimintaryhmien kumppaneita voivat EMKR:n mukaisesti olla paitsi muut paikalliset kalatalouden toimintaryhmät myös paikallinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, jolla pannaan täytäntöön yhteisölähtöistä paikallista kehitysstrategiaa unionissa tai sen ulkopuolella.
3. Jos paikalliset kalatalouden toimintaryhmät eivät valitse yhteistyöhankkeita, jäsenvaltioiden on luotava asianmukainen järjestelmä yhteistyöhankkeiden helpottamiseksi. Jäsenvaltioiden on julkistettava valtioiden välisiin yhteistyöhankkeisiin sovellettavat kansalliset tai alueelliset hallinnolliset menettelyt ja luettelo tukikelpoisista kustannuksista viimeistään kahden vuoden kuluttua niiden toimintaohjelmien hyväksymispäivästä.
4. Yhteistyöhankkeita koskevat hallinnolliset päätökset on tehtävä viimeistään neljän kuukauden kuluttua hankkeen toimittamispäivästä.
5. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi hyväksytyt valtioiden väliset yhteistyöhankkeet 110 artiklan mukaisesti.
IV LUKU
Markkinoille saattamiseen ja jalostukseen liittyvät toimenpiteet
65 artikla
Erityistavoitteet
Tämän luvun mukaisen tuen on edistettävä 6 artiklan 5 kohdan mukaisen unionin painopisteen erityistavoitteiden toteuttamista.
66 artikla
Tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevat suunnitelmat
1. EMKR:n tukea myönnetään asetuksen (EU) N:o 1379/2013 28 artiklassa tarkoitettujen tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevien suunnitelmien valmisteluun ja täytäntöönpanoon.
2. Tuotantoa ja markkinoille saattamista koskeviin suunnitelmiin liittyviin menoihin voidaan myöntää EMKR:n tukea vasta sen jälkeen kun jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet asetuksen 1379/201328 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun vuotuisen kertomuksen.
3. Tämän artiklan mukaisesti tuottajajärjestökohtaisesti vuosittain maksettava tuki ei saa olla yli 3 prosenttia asianomaisen tuottajajärjetön markkinoille saatetun tuotannon keskimääräisestä vuotuisesta arvosta kolmena edeltävänä kalenterivuotena. Vasta äskettäin hyväksytyn tuottajajärjestön osalta tämä tuki ei saa olla yli 3 prosenttia tämän järjestön jäsenten markkinoille saatetun tuotannon keskimääräisestä vuotuisesta arvosta kolmena edeltävänä kalenterivuotena.
4. Asianomainen jäsenvaltio voi myöntää ennakkomaksun, joka on 50 prosenttia rahoitustuesta, sen jälkeen kun tuotantoa ja markkinoille saattamista koskeva suunnitelma on hyväksytty asetuksen (EU) N:o 1379/2013 28 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu tuki voidaan myöntää vain tuottajajärjestöille ja tuottajajärjestöjen liitoille.
67 artikla
Varastointituki
1. EMKR:n tukea voidaan myöntää sellaisille hyväksytyille tuottajajärjestöille ja tuottajajärjestöjen liitoille maksettaviin korvauksiin, jotka varastoivat asetuksen (EU) N:o 1379/2013 liitteessä II lueteltuja kalastustuotteita, edellyttäen, että nämä tuotteet varastoidaan mainitun asetuksen 30 ja 31 artiklan mukaisesti, ja jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)
varastointituen määrä ei saa olla suurempi kuin asianomaisten tuotteiden vakauttamis- ja varastointitoimiin liittyvien teknisten ja rahoituskulujen määrä;
b)
varastointitukikelpoiset määrät eivät saa olla yli 15 prosenttia kyseessä olevien, tuottajajärjestön myyntiin saattamien tuotteiden vuotuisista määristä;
c)
vuotuinen rahoitustuki ei saa olla yli 2 prosenttia tuottajajärjestön jäsenten markkinoille saatetun tuotannon keskimääräisestä vuotuisesta arvosta kaudella 2009-2011.
Jos tuottajajärjestön jäsenellä ei ole ollut markkinoille saatettua tuotantoa kaudella 2009-2011, on ensimmäisen alakohdan c alakohdan soveltamiseksi otettava huomioon tällaisen jäsenen ensimmäisten kolmen tuotantovuoden aikana markkinoille saatetun tuotannon keskimääräinen vuotuinen arvo.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu tuki päättyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää vasta sen jälkeen kun tuotteet on luovutettu käytettäväksi ihmisravintona.
4. Jäsenvaltioiden on vahvistettava alueillaan sovellettavien teknisten ja rahoituskulujen määrä seuraavasti:
a)
tekniset kulut on laskettava vuosittain kyseessä olevien tuotteiden vakauttamis- ja varastointitoimiin liittyvien välittömien kustannusten perusteella;
b)
rahoituskulut on laskettava vuosittain käyttäen kussakin jäsenvaltiossa vuosittain vahvistettua korkoa.
Nämä tekniset ja rahoituskulut on julkistettava.
5. Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia varmistaakseen, että varastointitukea saavat tuotteet täyttävät tässä artiklassa vahvistetut vaatimukset. Tällaisia tarkastuksia varten varastointituen saajien on pidettävä varastokirjanpitoa kuhunkin luokkaan kuuluvista varastoiduista tuotteista, jotka tuodaan myöhemmin uudelleen markkinoille ihmisravinnoksi.
68 artikla
Markkinoille saattamista koskevat toimenpiteet
1. EMKR:n tukea voidaan myöntää kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoille saattamista koskeviin toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on
a)
perustaa asetuksen (EU) N:o 1379/2013 II jakson II luvun mukaisesti hyväksyttyjä tuottajajärjestöjä, tuottajajärjestöjen liittoja tai toimialakohtaisia järjestöjä;
b)
etsiä uusia markkinoita ja parantaa edellytyksiä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden saattamiseksi markkinoille, mukaan lukien:
i)
lajit, joilla on markkinapotentiaalia;
ii)
kaupallisten kantojen teknisten toimenpiteiden mukaiset tahattomat saaliit, jotka on purettu asetuksen 1380/2013 15 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1379/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti;
iii)
kalastus- ja vesiviljelytuotteet, jotka on tuotettu vain vähän ympäristöön vaikuttavilla menetelmillä, tai asetuksessa (EY) N:o 834/2007 määritellyt luonnonmukaiset vesiviljelytuotteet;
c)
edistää laatua ja lisäarvoa helpottamalla
i)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/20126 (37) mukaisesti tietystä tuotteesta jätettävää rekisteröintihakemusta ja sitä, että asianomaiset toimijat mukautuvat asiaankuuluviin sääntöjen noudattamista ja sertifiointia koskeviin vaatimuksiin;
ii)
sertifiointia ja menekinedistämistä kestävien ja erityisesti pienimuotoisesta rannikkokalastuksesta peräisin olevien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden sekä ympäristöystävällisten jalostusmenetelmien osalta;
iii)
pienimuotoista rannikkokalastusta tai rantakalastusta harjoittavien kalastajien toteuttamaa kalastustuotteiden suoramyyntiä;
iv)
tuotteiden esillepanoa ja pakkaamista;
d)
edistää tuotannon ja markkinoiden avoimuutta ja toteuttaa markkinatutkimuksia ja tutkimuksia, joissa tarkastellaan unionin riippuvuutta tuonnista;
e)
edistää kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jäljitettävyyttä ja tarvittaessa asetuksessa (EU) N:o 1379/2013 tarkoitetun unioninlaajuisen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden ympäristömerkin kehittämistä;
f)
laatia unionin oikeuden mukaisia mallisopimuksia pk-yrityksiä varten;
g)
toteuttaa alueellisia, kansallisia tai kansalliset rajat ylittäviä tiedotus- ja menekinedistämiskampanjoita kestäviä kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevan yleisen tietoisuuden lisäämiseksi.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin voi kuulua toimitusketjun tuotanto-, jalostus- ja markkinoille saattamista koskeva toiminta.
Edellä 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetut toimet eivät saa kohdistua kaupallisiin merkkeihin.
69 artikla
Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus
1. EMKR:n tukea voidaan myöntää kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostusta koskeviin investointeihin,
a)
joilla edistetään energiansäästöä tai vähennetään ympäristövaikutuksia, mukaan lukien jätteiden käsittely;
b)
joilla parannetaan turvallisuutta, hygieniaa ja terveyttä koskevia olosuhteita ja työoloja;
c)
joilla tuetaan sellaisten kaupallisten kalasaaliiden jalostusta, joita ei voida käyttää ihmisravintona;
d)
jotka liittyvät pääasiallisesta jalostustoiminnasta saatavien sivutuotteiden jalostukseen;
e)
jotka liittyvät luonnonmukaisten vesiviljelytuotteiden jalostukseen asetuksen (EY) N:o 834/2007 6 ja 7 artiklan mukaisesti;
f)
jotka johtavat uusiin tai parannettuihin tuotteisiin, uusiin tai parannettuihin prosesseihin tai uusiin tai parannettuihin hallinta- ja organisaatiojärjestelmiin.
2. Muiden kuin pk-yritysten osalta 1 kohdassa tarkoitettua tukea myönnetään ainoastaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 toisen osan IV osastossa säädettyjen rahoitusvälineiden kautta.
V LUKU
Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden osalta syrjäisimmillä alueilla aiheutuvien lisäkustannusten korvaaminen
70 artikla
Korvausjärjestelmä
1. EMKR:n tukea voidaan myöntää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden tiettyjen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kalastuksessa, viljelyssä, jalostuksessa ja markkinoille saattamisessa toimijoille aiheutuvien lisäkustannusten korvaamiseen.
2. Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on määriteltävä 1 kohdassa tarkoitettujen alueidensa osalta korvauskelpoisten kalastus- ja vesiviljelytuotteiden luettelo ja kyseisten tuotteiden määrä.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja luetteloa ja määriä vahvistaessaan jäsenvaltioiden on otettava huomioon kaikki merkitykselliset seikat, erityisesti tarve varmistaa, että korvaus on täysin yhteensopiva YKP:n sääntöjen kanssa.
4. Korvausta ei myönnetä sellaisten kalastus- ja vesiviljelytuotteiden osalta, jotka
a)
ovat kolmansien maiden alusten pyytämiä, lukuun ottamatta Venezuelan lipun alla purjehtivia unionin vesillä toimivia kalastusaluksia;
b)
ovat sellaisten unionin kalastusalusten pyytämiä, joita ei ole rekisteröity 1 kohdassa tarkoitettujen alueiden satamissa;
c)
on tuotu kolmansista maista.
5. Edellä olevaa 4 kohdan b alakohtaa ei sovelleta, jos asianomaisen syrjäisimmän alueen jalostusteollisuuden olemassa oleva kapasiteetti on suurempi kuin kyseessä olevaa aluetta koskevan korvaussuunnitelman mukaisesti toimitetun raaka-aineen määrä.
6. Korvausta voidaan myöntää seuraaville toimijoille:
a)
luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, jotka käyttävät tuotantovälineitä kalastus- tai vesiviljelytuotteiden hankkimiseksi tarkoituksin saattaa ne markkinoille;
b)
edellä 1 kohdassa tarkoitettujen alueiden satamissa rekisteröityjen ja näillä alueilla toimintaansa harjoittavien alusten omistajat tai rahtaajat taikka tällaisten omistajien tai rahtaajien yhteenliittymät;
c)
jalostusalan ja markkinoille saattamisen alan toimijat tai niiden yhteenliittymät.
71 artikla
Korvauksen laskeminen
Korvaus on maksettava 70 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla toimintaa harjoittaville 70 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuille toimijoille, ja siinä on otettava huomioon seuraavaa:
a)
kunkin kalastus- tai vesiviljelytuotteen tai tuoteryhmän osalta kyseisten alueiden erityisistä haitoista aiheutuvat lisäkustannukset; ja
b)
muuntyyppiset julkiset tuet, jotka vaikuttavat lisäkustannusten tasoon.
72 artikla
Korvaussuunnitelma
1. Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kunkin 70 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun alueen osalta korvaussuunnitelma. Suunnitelmassa on esitettävä 70 artiklassa tarkoitetut luettelo ja kalastus- ja vesiviljelytuotteiden määrät sekä toimijoiden tyyppi, 71 artiklassa tarkoitettu korvauksen taso ja 97 artiklassa tarkoitettu hallintoviranomainen. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa se esittää päätöksensä siitä, hyväksyykö se tällaiset korvaussuunnitelmat.
2. Jäsenvaltiot voivat muuttaa 1 kohdassa tarkoitetun korvaussuunnitelman sisältöä. Jäsenvaltioiden on toimitettava muutokset komissiolle. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa se esittää päätöksensä siitä, hyväksyykö se nämä muutokset.
3. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä korvaussuunnitelman rakenteen määrittelemisestä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 127 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
4. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 126 artiklan mukaisesti kyseessä olevien alueiden erityisistä haitoista aiheutuvien lisäkustannusten laskemista koskevien perusteiden vahvistamiseksi.
73 artikla
Korvaussuunnitelmien toteuttamiseen myönnettävä valtiontuki
Jäsenvaltiot voivat myöntää lisärahoitusta 72 artiklassa tarkoitettujen korvaussuunnitelmien toteuttamiseen. Jäsenvaltioiden on tällöin ilmoitettava komissiolle valtiontuet, jotka komissio voi hyväksyä tämän asetuksen mukaisesti osana näitä suunnitelmia. Tällä tavoin ilmoitettu valtiontuki katsotaan ilmoitetuksi myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetuin tavoin.
VI LUKU
Yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin mukaiset YKP:n liitännäistoimenpiteet
74 artikla
Maantieteellinen soveltamisala
Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 2 artiklassa säädetään, tätä lukua sovelletaan myös toimiin, jotka toteutetaan unionin alueen ulkopuolella.
75 artikla
Erityistavoitteet
Tämän luvun mukaisella tuella edistetään 6 artiklan 3 kohdan mukaisen unionin painopisteen erityistavoitteiden toteuttamista.
76 artikla
Valvonta ja täytäntöönpanon valvonta
1. EMKR:n tukea voidaan myöntää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 46 artiklassa säädetyn ja asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 täsmennetyn valvontaa, tarkastuksia ja täytäntöönpanon valvontaa koskevan unionin järjestelmän täytäntöönpanoon.
2. Tukikelpoisia ovat erityisesti seuraavantyyppiset toimet:
a)
teknologian hankinta, asentaminen ja kehittäminen, mukaan lukien tietokonelaitteistot ja -ohjelmistot, alusten paikantamisjärjestelmät, videovalvontajärjestelmät ja tietoverkot, jotka mahdollistavat kalastukseen liittyvien tietojen keräämisen, hallinnoinnin, varmentamisen, analysoimisen, riskinhallinnan, esittelyn (valvontaan liittyvillä verkkosivustoilla) ja vaihtamisen, otantamenetelmien kehittäminen tällaisia tietoja varten sekä yhteenliittäminen monialaisiin tiedonvaihtojärjestelmiin;
b)
sellaisten komponenttien, mukaan lukien tietokonelaitteistot ja -ohjelmistot, kehittäminen, hankinta ja asentaminen, jotka ovat tarpeen kalastuksessa ja kalastustuotteiden markkinoille saattamisessa mukana olevilta toimijoilta asianomaisille jäsenvaltioiden ja unionin viranomaisille tapahtuvan tietojen siirron varmistamiseksi, mukaan lukien komponentit, joita tarvitaan valvontatarkoituksiin käytettävissä sähköisissä kirjaamis- ja raportointijärjestelmissä, alusten seurantajärjestelmissä ja automaattisissa tunnistusjärjestelmissä;
c)
sellaisten osatekijöiden, mukaan lukien tietokonelaitteistot ja -ohjelmistot, kehittäminen, hankinta ja asentaminen, jotka ovat tarpeen asetuksen (EY) N:o 1224/2009 58 artiklassa tarkoitetun kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jäljitettävyyden varmistamiseksi;
d)
sellaisten ohjelmien toteuttaminen, joiden tarkoituksena on tietojen vaihto jäsenvaltioiden kesken ja niiden analysointi;
e)
valvonta-alusten, -lentokoneiden ja -helikoptereiden nykyaikaistaminen ja hankinta, edellyttäen että niitä käytetään kalastuksen valvontaan vähintään 60-prosentin osuudella niiden vuotuisesta kokonaiskäyttöajasta;
f)
muiden valvontaresurssien hankinta, mukaan lukien laitteet, joiden avulla voidaan mitata konetehoa, ja punnituslaitteet;
g)
innovatiivisten tarkastus- ja valvontajärjestelmien kehittäminen ja kalastuksen valvontaan liittyvien pilottihankkeiden toteuttaminen, mukaan lukien kalojen DNA-analyysi tai valvontaan liittyvien verkkosivustojen luominen;
h)
kalastustoiminnan seuranta-, valvonta- ja tarkkailutehtävistä vastaavan henkilöstön koulutus- ja vaihto-ohjelmat, myös jäsenvaltioiden välillä;
i)
kustannus-hyötyanalyysit ja seuranta-, valvonta- ja tarkkailutoimien suorittamisesta toimivaltaisille viranomaisille aiheutuneiden menojen ja tehtyjen tarkastusten arviointi;
j)
aloitteet, mukaan lukien seminaarit ja tiedotusvälineet, joilla pyritään lisäämään sekä kalastajien että muiden toimijoiden, kuten tarkastajien, virallisten syyttäjien ja tuomareiden sekä suuren yleisön tietoisuutta laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumisen ja YKP:n sääntöjen täytäntöönpanon tarpeesta;
k)
toimintaan liittyvät kustannukset, jotka johtuvat sellaisten kantojen tehostetusta valvonnasta, jotka kuuluvat erityisten valvonta- ja seurantaohjelmien piiriin asetuksen (EY) N:o 1224/2009 95 artiklan mukaisesti ja joihin kohdistuu valvonnan koordinointi neuvoston asetuksen (EY) N:o 768/2005 (38) 15 artiklan mukaisesti;
l)
ohjelmat, jotka liittyvät asetuksen (EY) N:o 1224/2009 102 artiklan 4 kohdan mukaisesti laaditun toimintasuunnitelman toteuttamiseen, mukaan lukien kaikki mahdolliset toimintakustannukset.
3. Edellä 2 kohdan h-l alakohdassa luetellut toimenpiteet ovat tukikelpoisia ainoastaan, jos ne liittyvät julkisen viranomaisten toteuttamiin valvontatoimiin.
4. Kun kyseessä ovat tämän artiklan 2 kohdan d ja h alakohdassa luetellut toimenpiteet, asianomaisten jäsenvaltioiden on nimettävä hankkeesta vastaavat hallintoviranomaiset.
77 artikla
Tiedonkeruu
1. EMKR:stä tuetaan, tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä siten kuin asetuksen (EU) N:o 1380/2013 25 artiklan 1 ja 2 kohdassa on säädetty ja tarkemmin määritetty asetuksessa (EY) N:o 199/2008.
2. Tukikelpoisia ovat erityisesti seuraavantyyppiset toimet:
a)
tieteellisiin analyysejä ja YKP:n täytäntöönpanoa varten tarkoitettujen tietojen kerääminen, hallinnointi ja käyttö;
b)
kansalliset, ylikansalliset ja alueelliset monivuotiset näytteenotto-ohjelmat edellyttäen, että ne liittyvät YKP:n piiriin kuuluviin kantoihin;
c)
merellä toteutettava kaupallisen ja virkistyskalastuksen seuranta, mukaan lukien meren eliöiden, kuten merinisäkkäiden ja -lintujen, sivusaaliin seuranta;
d)
merellä tehtävät tutkimukset;
e)
jäsenvaltioiden edustajien ja alueellisten viranomaisten edustajien osallistuminen alueellisiin koordinointikokouksiin, sellaisten alueellisten kalastusjärjestöjen kokouksiin, joissa unioni on sopimuspuoli tai tarkkailija, tai tieteellisten lausuntojen antamisesta vastaavien kansainvälisten elinten kokouksiin;
f)
tiedonkeruu- ja tiedonhallintajärjestelmien parantaminen ja pilottitutkimusten täytäntöönpano olemassa olevien tiedonkeruu- ja tiedonhallintajärjestelmien parantamiseksi.
VII LUKU
Jäsenvaltioiden aloitteesta annettava tekninen tuki
78 artikla
Jäsenvaltioiden aloitteesta annettava tekninen tuki
1. EMKR:n tukea voidaan myöntää jäsenvaltion aloitteesta seuraaviin tarkoituksiin enintään 6 prosenttia toimintaohjelman kokonaismäärästä:
a)
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 59 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut teknisen avun toimenpiteet;
b)
sellaisten kansallisten verkostojen perustaminen, joiden tarkoituksena on tiedon levittäminen, valmiuksien kehittäminen, parhaiden käytäntöjen vaihtaminen ja paikallisten kalatalouden toimintaryhmien välisen yhteistyön tukeminen jäsenvaltion alueella.
2. Asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa 1 kohdassa tarkoitettu enimmäismäärä voidaan poikkeuksellisesti ylittää.
VIII LUKU
Yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin mukaisesti rahoitettavat YMP:n toimenpiteet
79 artikla
Erityistavoitteet
1. Tämän luvun mukaisilla tukitoimenpiteillä edistetään 6 artiklan 6 kohdan mukaisen painopisteen erityistavoitteiden toteuttamista, mukaan lukien
a)
yhdennetty merivalvonta ja erityisesti merivalvontaa koskeva yhteinen tietojenvaihtoympäristö unionin merialan valvontaa varten;
b)
meriympäristön ja erityisesti sen biologisen monimuotoisuuden ja suojeltujen merialueiden, kuten Natura 2000 -alueiden, suojelu, vaikuttamatta kuitenkaan tämän asetuksen 37 artiklan soveltamiseen, sekä meri- ja rannikkoalueiden varojen kestävä käyttö ja meriympäristöön vaikuttavan ihmisen toiminnan kestävän kehityksen rajojen tarkempi määrittely erityisesti direktiivin 2008/56/EY puitteissa.
2. Toimintaohjelman muutokset 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden osalta eivät saa johtaa 13 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun kokonaisrahoituksen kasvuun.
80 artikla
Tukikelpoiset toimet
1. EMKR:n tukea voidaan myöntää toimiin, jotka ovat 79 artiklassa esitettyjen tavoitteiden mukaisia, kuten toimiin, joilla
a)
edistetään yhdennetyn merivalvonnan tavoitteiden ja erityisesti merivalvontaa koskevan yhteisen tietojenvaihtoympäristön tavoitteiden saavuttamista;
b)
suojellaan meriympäristön ja erityisesti sen biologisen monimuotoisuutta ja suojeltuja merialueita, kuten Natura 2000 -alueita direktiiveissä 92/43/ETY ja 2009/14/EY asetettujen velvoitteiden mukaisesti;
c)
parannetaan meriympäristön tilaa koskevaa tietämystä direktiivissä 2008/56/ETY säädettyjen seurantaohjelmien ja toimenpideohjelmien perustamiseksi mainitussa direktiivissä asetettujen velvoitteiden mukaisesti.
2. Kansallisten hallintoviranomaisten henkilöstön palkkakustannuksia ei pidetä tukikelpoisina toimintakustannuksina.
VI OSASTO
SUORAN HALLINNOINNIN MUKAISESTI RAHOITETTAVAT TOIMENPITEET
I LUKU
Yhdennetty meripolitiikka
81 artikla
Maantieteellinen soveltamisala
Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, tätä lukua sovelletaan myös toimiin, jotka toteutetaan unionin alueen ulkopuolella.
82 artikla
Soveltamisala ja tavoitteet
Tämän luvun mukaisella tuella edistetään unionin yhdennetyn meripolitiikan (YMP) kehittämisen ja täytäntöönpanon vahvistamista. Sen tavoitteena on
a)
edistää mereen ja rannikkoon liittyvien kysymysten yhdennetyn hallinnoinnin kehittämistä ja täytäntöönpanoa, varsinkin
i)
edistämällä toimia, joilla jäsenvaltioita ja niiden alueita rohkaistaan kehittämään mereen liittyvää yhdennettyä hallinnointia, ottamaan se käyttöön tai panemaan se täytäntöön;
ii)
edistämällä mereen ja merenkulkualaan liittyviä kysymyksiä koskevaa vuoropuhelua ja yhteistyötä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa ja niiden kesken, muun muassa kehittämällä ja panemalla täytäntöön yhdennettyjä merialuestrategioita ja ottamalla huomioon tasapainoinen lähestymistapa kaikilla merialueilla sekä merialueiden ja niiden osa-alueiden erityispiirteet, sekä tarvittaessa asiaan kuuluvat makroaluestrategiat;
iii)
edistämällä monialaisia yhteistyöfoorumeja ja -verkostoja, joihin osallistuu kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, elinkeinoelämän, mukaan lukien matkailu, tutkimusorganisaatioiden, kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja työmarkkinaosapuolten edustajia;
iv)
parantaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä vaihtamalla tietoja ja parhaita käytäntöjä niiden toimivaltaisten viranomaisten välillä;
v)
edistämällä parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja vuoropuhelua kansainvälisellä tasolla, kolmansien maiden kanssa käytävä kahdenvälinen vuoropuhelu mukaan lukien, ottaen huomioon Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) ja UNCLOSiin perustuvat, asiaa koskevat kansainväliset yleissopimukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin ja kyseisten kolmansien maiden välillä mahdollisesti olevien muiden sopimusten tai järjestelyjen soveltamista. Tällaisen vuoropuhelun yhteydessä on tarvittaessa keskusteltava tehokkaasti myös UNCLOSin ratifioinnista ja täytäntöönpanosta;
vi)
parantamalla merikysymyksiä koskevan yhdennetyn lähestymistavan näkyvyyttä ja lisäämällä viranomaisten, yksityissektorin ja suuren yleisön tietoisuutta siitä;
b)
edistää sellaisten eri meren liittyviä aloja hyödyttävien monialaisten aloitteiden ja/tai alakohtaisten politiikkojen kehittämistä, missä otetaan huomioon olemassa olevat välineet ja aloitteet ja jotka perustuvat tällaisiin välineisiin ja aloitteisiin, kuten
i)
yhdennetty merivalvonta merialueiden turvallisen ja kestävän käytön tehostamiseksi erityisesti lisäämällä vaikuttavuutta ja tehokkuutta monialaisella ja rajatylittävällä tietojenvaihdolla ottaen samaan aikaan asianmukaisesti huomioon olemassa olevat ja tulevat yhteistyömekanismit ja -järjestelmät;
ii)
merten aluesuunnittelua sekä rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevat prosessit;
iii)
sellaisen kattavan, julkisen ja korkealaatuinen merialan tietokannan ja tietopohjan asteittainen kehittäminen, joka helpottaa kyseisten tietojen jakamista, uudelleenkäyttöä ja levittämistä eri käyttäjäryhmien kesken välttäen näin pyrkimysten päällekkäisyyttä; tätä varten hyödynnetään mahdollisimman hyvin olemassa olevia unionin ja jäsenvaltioiden ohjelmia;
c)
tukea kestävää talouskasvua, työllisyyttä, innovointia ja uusia tekniikoita kehittymässä olevien ja tulevien merielinkeinojen yhteydessä sekä unionin rannikko- ja saarialueilla ja syrjäisimmillä alueilla täydentämällä vakiintuneita alakohtaisia ja kansallisia toimia;
d)
edistää meriympäristön ja erityisesti sen biologisen monimuotoisuuden ja suojeltujen merialueiden, kuten Natura 2000 -alueiden, suojelua sekä meri- ja rannikkoalueiden varojen kestävää käyttöä ja määritellä tarkemmin meriympäristöön vaikuttavan ihmisen toiminnan kestävän kehityksen rajat direktiivissä 2008/56/EY edellytettyjen ympäristön hyvän tilan saavuttamista ja säilyttämistä koskevien tavoitteiden mukaisesti.
83 artikla
Tukikelpoiset toimet
1. EMKR:n tukea voidaan myöntää toimiin, jotka ovat 82 artiklassa esitettyjen tavoitteiden mukaisia, kuten
a)
tutkimuksiin;
b)
hankkeisiin, testi- ja yhteistyöhankkeet mukaan lukien;
c)
yleisölle tiedottamiseen ja parhaiden käytäntöjen jakamiseen, tietoisuutta edistäviin kampanjoihin ja niihin liittyviin viestintä- ja levittämistoimiin, mukaan luettuina julkiset kampanjat, tapahtumat, verkkosivujen kehittäminen ja ylläpito sekä sidosryhmien foorumit;
d)
konferensseihin, seminaareihin, foorumeihin ja työpajoihin;
e)
koordinointitoimiin, myös tietojenvaihtoverkostoihin, ja merialuestrategioiden kehittämisen tukemiseen;
f)
sellaisten tietoteknisten järjestelmien ja verkkojen kehittämiseen, toimintaan ja ylläpitoon, joiden avulla tietoja voidaan kerätä, hallinnoida, varmentaa, analysoida ja vaihtaa, otantamenetelmien kehittämiseen tällaisia tietoja varten sekä yhteenliittämiseen monialaisiin tiedonvaihtojärjestelmiin;
g)
koulutushankkeisiin tietämyksen ja ammattitaidon kehittämiseksi sekä ammatillisen kehittymisen edistämiseen tarkoitettuihin toimenpiteisiin merialalla.
2. Edellä 82 artiklan b alakohdassa säädettyjen rajatylittävien ja monialaisten toimien kehittämistä koskevan erityistavoitteen saavuttamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää seuraaviin tarkoituksiin:
a)
yhdennettyä merivalvontaa koskevien teknisten välineiden kehittäminen ja täytäntöönpano erityisesti merialan tietojen vaihtoa koskevan hajautetun järjestelmän (CISE) käytön, toiminnan ja ylläpidon tukemiseksi, jotta voidaan edistää monialaista ja rajatylittävää valvontaa koskevaa tietojenvaihtoa siten, että yhdistetään kaikki käyttäjäyhteisöt ottamalla huomioon alakohtaisissa politiikoissa valvonnan suhteen saavutettu edistyminen ja myötävaikutetaan tapauksen mukaan niiden tarpeelliseen kehittämiseen;
b)
jäsenvaltioiden tai alueiden väliset koordinointi- ja yhteistyötoimet merten aluesuunnittelun ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon kehittämiseksi, mukaan lukien menot, jotka liittyvät tietojen jakamista ja seurantaa koskeviin järjestelmiin ja käytäntöihin, arviointitoimiin, asiantuntijaverkostojen perustamiseen ja toimintaan sekä sellaisen ohjelman perustamiseen, jonka tavoitteena on parantaa jäsenvaltioiden valmiuksia panna täytäntöön merten aluesuunnittelua;
c)
aloitteet, jotka koskevat meripoliittisten seurantajärjestelmien ja teknisten välineiden osarahoitusta, hankintoja ja ylläpitoa, minkä tarkoituksena on sellaisen toimivan Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon suunnittelu, perustaminen ja toiminta, jolla pyritään helpottamaan merialaan liittyvien tietojen ja tietämyksen keruuta, hankkimista, kokoamista, käsittelyä, laadunvalvontaa, uudelleenkäyttöä ja jakamista asianomaisten jäsenvaltioiden ja/tai kansainvälisten instituutioiden välisen yhteistyön avulla.
II LUKU
Suoraan hallinnoitavat YKP:n ja YMP:n liitännäistoimenpiteet
84 artikla
Maantieteellinen soveltamisala
Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, tätä lukua sovelletaan myös toimiin, jotka toteutetaan unionin alueen ulkopuolella.
85 artikla
Erityistavoitteet
Tämän luvun mukaisilla toimenpiteillä helpotetaan YKP:n ja YMP:n täytäntöönpanoa erityisesti seuraavien osalta:
a)
YKP:n mukainen tieteellisten lausuntojen keruu, hallinta ja levittäminen,
b)
YKP:n mukaiset valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskevat erityistoimenpiteet,
c)
vapaaehtoiset rahoitusosuudet kansainvälisille järjestöille,
d)
neuvoa-antavat toimikunnat,
e)
markkinatietous,
f)
YKP:n ja YMP:n mukaiset viestintätoimet.
86 artikla
Tieteellinen neuvonta ja tietämys
1. EMKR:n tukea voidaan myöntää YKP:n mukaisten moitteetonta ja tehokasta kalastuksenhoitoa koskevien päätösten edellyttämien tieteellisten suoritteiden toimittamista ja erityisesti tieteellisiin ja sosioekonomisiin lausuntoihin ja tieteelliseen neuvontaan suoraan liittyvien soveltavan tutkimuksen hankkeiden toteuttamista varten.
2. Tukikelpoisia ovat erityisesti seuraavantyyppiset toimet:
a)
YKP:n täytäntöönpanossa ja kehittämisessä tarvittavat tutkimukset ja pilottihankkeet, vaihtoehtoiset kestävät kalastuksenhoidon ja vesiviljelyn hoitomenetelmätyypit mukaan lukien, myös neuvoa-antavien toimikuntien yhteydessä;
b)
tieteellisten lausuntojen ja tieteellisen neuvonnan valmistelu ja tarjonta tieteellisten elinten, mukaan lukien kalakantojen arvioinnista huolehtivien kansainvälisten neuvoa-antavien elinten, riippumattomien asiantuntijoiden ja tutkimuslaitosten toimesta;
c)
asiantuntijoiden osallistuminen kalastusta koskevia tieteellisiä ja teknisiä näkökohtia käsittelevien työryhmien kokouksiin ja asiantuntijatyöryhmiin kuten tieteellis-teknis-taloudelliseen kalastuskomiteaan (STECF), kansainvälisiin neuvoa-antaviin elimiin sekä kokouksiin, joissa tarvitaan kalastuksen ja vesiviljelyn asiantuntijoiden panosta;
d)
asetuksen (EY) N:o 199/2008 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut merellä tehtävät tutkimukset alueilla, joilla unionin alukset harjoittavat toimintaa asetuksen (EU) N:o 1380/2013 31 artiklassa tarkoitettujen kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten mukaisesti;
e)
tiedonkeruuta, hallintaa ja käyttöä koskeviin palveluihin liittyvät komission menot, jotka aiheutuvat kalatalouden asiantuntijoiden kokousten järjestämisestä ja hallinnosta, kalatalouden tieteelliseen ja tekniseen asiantuntemukseen liittyvien vuotuisten työohjelmien hallinnoinnista, tietojen toimittamista koskevien pyyntöjen ja tietokokonaisuuksien käsittelystä sekä tieteellisten lausuntojen tai tieteellisen neuvonnan tarjontaan tähtäävistä valmistelevasta työstä;
f)
jäsenvaltioiden väliset yhteistyötoimet tiedonkeruun alalla, mukaan lukien alueellisten sidosryhmien kesken, ja mukaan lukien sellaisten alueellisten tietokantojen perustaminen ja ylläpito tietojen säilyttämistä, hallintaa ja käyttöä varten, joista on hyötyä alueellisessa yhteistyössä ja jotka parantavat tiedonkeruuta ja hallintaa, sekä kalastuksenhoitoa tukevan tieteellisen asiantuntemuksen parantaminen.
87 artikla
Valvonta ja täytäntöönpanon valvonta
1. EMKR:n tukea voidaan myöntää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 36 artiklassa säädetyn ja asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 täsmennetyn valvontaa, tarkastuksia ja täytäntöönpanon valvontaa koskevan unionin järjestelmän täytäntöönpanoa varten.
2. Tukikelpoisia ovat erityisesti seuraavantyyppiset toimet:
a)
samaan maantieteelliseen alueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden yhteishankinnat ja/tai rahtaus, joiden kohteena ovat valvonta-alukset, lentokoneet ja helikopterit, edellyttäen että niitä käytetään kalastuksen valvontaan vähintään 60 prosentin osuudella vuotuisesta kokonaiskäyttöajasta;
b)
menot, jotka liittyvät uuden valvontateknologian arvioimiseen ja kehittämiseen, ja tietojenvaihtoprosessit;
c)
kaikki toimintamenot, jotka liittyvät komission suorittamaan YKP:n täytäntöönpanoa koskevaan valvontaan ja arviointiin, erityisesti tarkastuksiin ja tarkastusmatkoihin, komission virkamiesten laitteisiin ja koulutukseen, kokousten järjestämiseen ja niihin osallistumiseen, mukaan lukien jäsenvaltioiden välinen tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihto, tutkimuksiin, tietotekniikkapalveluihin ja palveluntarjoajiin sekä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 IX ja X osastossa tarkemmin säädettyyn komission toteuttamaan tarkastusvälineiden vuokraamiseen tai ostamiseen.
3. Valvonnan vahvistamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää kansainvälisille hankkeille, joiden tarkoituksena on kehittää ja testata valvontaa, tarkastuksia ja täytäntöönpanon valvontaa koskevia valtioiden välisiä järjestelmiä siten kuin asetuksen (EU) N:o 1380/2013 36 artiklassa on säädetty ja täsmennetty asetuksessa (EY) N:o 1224/2009.
4. Erityisesti seuraavantyyppiset toimet ovat tukikelpoisia:
a)
kalastustoiminnan seuranta-, valvonta- ja tarkkailutehtävistä vastaavan henkilöstön kansainväliset koulutusohjelmat;
b)
aloitteet, myös seminaarit ja tiedotusvälineet, joiden tarkoituksena on yhdenmukaistaa unionin säännösten tulkintaa ja niihin perustuvaa valvontaa.
5. Kun kyseessä on 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu toimi, tuensaajaksi voidaan nimetä ainoastaan yksi kyseessä olevista osallistuvista jäsenvaltioista.
88 artikla
Kansainvälisille järjestöille maksettavat vapaaehtoiset rahoitusosuudet
EMKR:n tukea voidaan myöntää seuraavantyyppisiin kansainvälisiä suhteita koskeviin toimiin:
a)
rahoitusosuudet Yhdistyneiden kansakuntien järjestöille ja merioikeuden alalla toimiville kansainvälisille järjestöille;
b)
rahoitusosuudet unionin kannalta kiinnostavien uusien kansainvälisten järjestöjen perustamista tai uusien sopimusten tekemistä koskevaan valmistelutyöhön;
c)
rahoitusosuudet kansainvälisten järjestöjen toteuttamaan unionin kannalta erityisen kiinnostavaan toimintaan tai ohjelmiin;
d)
rahoitusosuudet mihin tahansa toimintaan (sopimuspuolten työkokoukset sekä epäviralliset tai ylimääräiset kokoukset mukaan lukien), joka tukee unionin etuja kansainvälisissä järjestöissä ja vahvistaa yhteistyötä sen kumppaneiden kanssa näissä järjestöissä. Tähän liittyvät kolmansien maiden edustajien kansainvälisillä foorumeilla ja kansainvälisissä järjestöissä järjestettäviin neuvotteluihin ja kokouksiin osallistumisesta aiheutuvat kustannukset voidaan kattaa EMKR:n tuella, kun näiden läsnäolo on unionin edun vuoksi tarpeen.
89 artikla
Neuvoa-antavat toimikunnat
1. EMKR:n tukea myönnetään asetuksen (EU) N:o 1380/2013 43 artiklan mukaisesti perustettujen neuvoa-antavien toimikuntien toimintakustannuksiin.
2. Neuvoa-antava toimikunta, joka on oikeushenkilö, voi hakea unionin tukea Euroopan yleistä etua tavoittelevana elimenä.
90 artikla
Markkinatietous
EMKR:n tukea voidaan myöntää kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevan markkinatietouden kehittämistä ja levittämistä koskeviin komission toimiin asetuksen (EU) N:o 1379/2013 42 artiklan mukaisesti.
91 artikla
YKP:n ja YMP:n mukaiset viestintätoimet
EMKR:n tukea voidaan myöntää seuraaviin:
a)
YKP:hen ja YMP:hen liittyviin tiedotus- ja viestintätoimiin liittyvät kustannukset, muun muassa seuraavat:
i)
eri kohderyhmien erityistarpeisiin suunnitellun aineiston tuottamisesta, kääntämisestä ja levittämisestä kirjallisessa, audiovisuaalisessa ja sähköisessä muodossa aiheutuvat kustannukset;
ii)
YKP:n ja YMP:n alaan kuuluville eri osapuolille tiedottamiseen tai tällaisten osapuolten näkemysten keräämiseen liittyvien tapahtumien ja kokousten valmistelemisesta ja järjestämisestä aiheutuvat kustannukset;
b)
komission kokouksiin kutsumien asiantuntijoiden ja sidosryhmien edustajien matka- ja majoituskustannukset;
c)
kustannukset, jotka aiheutuvat toimielinten tiedotustoiminnasta, joka koskee unionin poliittisia painopisteitä edellyttäen, että ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin.
III LUKU
Tekninen tuki
92 artikla
Komission aloitteesta annettava tekninen tuki
EMKR:n tukea voidaan myöntää komission aloitteesta enintään 1,1 prosenttia EMKR:n määrärahoista seuraaviin:
a)
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 58 artiklassa täsmennetyt teknisen avun toimenpiteet;
b)
kestävää kalastusta koskevien sopimusten valmistelu, seuranta ja arviointi ja unionin osallistuminen alueellisiin kalastusjärjestöihin. Näitä toimenpiteitä voivat olla tutkimukset, kokoukset, asiantuntijoiden mukaan ottaminen, väliaikaisesta henkilöstöstä, tietotekniikasta ja muusta hallinnollisesta, tieteellisestä tai teknisestä avusta komissiolle aiheutuvat menot;
c)
sellaisen paikallisten kalatalouden toimintaryhmien eurooppalaisen verkoston perustaminen, jonka tarkoituksena on valmiuksien kehittäminen, tiedon levittäminen, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtaminen sekä paikallisten kalatalouden toimintaryhmien välisen yhteistyön tukeminen. Tämä verkosto tekee yhteistyötä EAKR:n, ESR:n ja maaseuturahaston perustamien, paikallisen kehittämisen alan verkostoitumisesta ja teknisestä tuesta vastaavien elinten kanssa paikallisten kehittämistoimien ja valtioiden välisen yhteistyön aloilla.
VII OSASTO
YHTEISTYÖSSÄ TOTEUTETTAVAN HALLINNOINNIN MUKAINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO
I LUKU
Yleiset säännökset
93 artikla
Soveltamisala
Tätä osastoa sovelletaan V osastossa tarkoitettuihin yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa rahoitettuihin toimenpiteisiin.
II LUKU
Toteutusmekanismi
1 jakso
EMKR:n tuki
94 artikla
Osarahoitusosuuksien määrittäminen
1. Hyväksyessään 19 artiklan nojalla täytäntöönpanosäädöksiä, joilla hyväksytään toimintaohjelma komissio vahvistaa EMKR:n enimmäisrahoitusosuuden kyseiselle ohjelmalle.
2. EMKR:n osuus on laskettava tukikelpoisten julkisten menojen määrän perusteella.
Toimintaohjelmassa on vahvistettava 6 artiklan mukaisiin unionin painopisteisiin sovellettava EMKR:n rahoitusosuus. EMKR:n rahoitusosuus on enintään 75 prosenttia ja vähintään 20 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista.
3. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, EMKR:n rahoitusosuus on
a)
100 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista, kun kyseessä on 67 artiklassa tarkoitettu varastointituki;
b)
100 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista, kun kyseessä on 70 artiklassa tarkoitettu korvausjärjestelmä;
c)
50 prosenttia tukikelpoisista menoista, kun kyseessä on 33 artiklassa, 34 artiklassa ja 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu tuki;
d)
70 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista, kun kyseessä on 76 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettu tuki;
e)
90 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista, kun kyseessä on 76 artiklan 2 kohdan a-d ja f-l alakohdassa tarkoitettu tuki;
f)
80 prosenttia tukikelpoisista menoista, kun kyseessä on 77 artiklassa tarkoitettu tuki.
4. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, unionin painopisteiden mukaisiin erityistavoitteisiin sovellettavaa EMKR:n enimmäisrahoitusosuutta korotetaan 10 prosenttiyksikköä, jos 6 artiklan 4 kohdassa esitetty unionin painopiste saavutetaan kokonaisuudessaan yhteisölähtöisellä paikallisella kehittämisellä.
95 artikla
Julkisen tuen intensiteetti
1. Jäsenvaltioiden julkiseen tukeen soveltama enimmäisintensiteetti voi olla 50 prosenttia toimen tukikelpoisten menojen kokonaismäärästä.
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden julkiseen tukeen soveltama intensiteetti voi olla 100 prosenttia toimen tukikelpoisista menoista, jos
a)
tuensaaja on julkisoikeudellinen elin tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottava yritys, ja jos tuki myönnetään tällaisten palvelujen tuottamiseen;
b)
toimi liittyy 67 artiklassa tarkoitettuun varastointitukeen;
c)
toimi liittyy 70 artiklassa tarkoitettuun korvausjärjestelmään;
d)
toimi liittyy 77 artiklassa tarkoitettuun tiedonkeruuseen;
e)
toimi liittyy 33 tai 34 artiklan mukaiseen tukeen tai 54, 55 tai 56 artiklan mukaisiin korvauksiin;
f)
toimi liittyy 80 artiklassa tarkoitettuihin YMP:n toimenpiteisiin.
3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden julkiseen tukeen soveltama intensiteetti voi olla 50-100 prosenttia toimen tukikelpoisista kokonaismenoista, jos
a)
toimi pannaan täytäntöön V osaston I, II tai IV luvun mukaisesti ja se täyttää kaikki seuraavat perusteet:
i)
se on yhteisen edun mukainen,
ii)
sillä on kollektiivinen tuensaaja,
iii)
hanke on innovatiivinen, tapauksen mukaan paikallisella tasolla;
b)
toimi pannaan täytäntöön V osaston III luvun mukaisesti, täyttää jonkun tämän kohdan a alakohdan i, ii tai iii alakohdassa tarkoitetun perusteen ja sen tulokset ovat julkisia.
4. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, julkisen tuen intensiteettiä koskevia prosenttiyksikköjen korotuksia sovelletaan tietyn tyyppisiin toimiin siten kuin liitteessä I on esitetty.
5. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan se, miten julkisen tuen intensiteettiä koskevia eri prosenttiyksikköjä sovelletaan tapauksessa, jossa useat liitteessä I vahvistetut edellytykset täyttyvät. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 127 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
96 artikla
Lisäkustannusten tai tulonmenetysten laskenta
Jos tukea myönnetään lisäkustannusten tai tulonmenetysten perusteella, jäsenvaltioiden on varmistettava, että tarpeelliset laskelmat ovat asianmukaisia ja paikkansapitäviä ja laadittu ennakolta oikeudenmukaisen, tasapuolisen ja todennettavissa olevan laskentamenetelmän perusteella.
III LUKU
Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät
97 artikla
Hallintoviranomainen
1. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 125 artiklassa annettujen yleisten sääntöjen lisäksi hallintoviranomainen
a)
toimittaa komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta ennen edellisen kalenterivuoden päättymistä rahoitettaviksi valittuja toimia koskevat asianmukaiset kumulatiiviset tiedot, tuensaajaa ja itse toimea koskevat tärkeimmät tiedot mukaan lukien;
b)
varmistaa toimintaohjelman julkisuuden tiedottamalla mahdollisille tuensaajille, ammattialajärjestöille, talouselämän edustajille ja työmarkkinaosapuolille, miesten ja naisten välistä tasa-arvoa edistäville elimille sekä asianomaisille kansalaisjärjestöille, ympäristöjärjestöt mukaan lukien, ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista ja säännöistä, jotka koskevat siitä saatavaa rahoitusta;
c)
varmistaa toimintaohjelman julkisuuden tiedottamalla tuensaajille unionin rahoitusosuudesta ja suurelle yleisölle unionin osuudesta ohjelmassa.
2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tietojen esittämistä koskevat säännöt. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 127 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
98 artikla
Rahoitustietojen toimittaminen
1. Jäsenvaltioiden on viimeistään 31 päivänä tammikuuta ja 31 päivänä heinäkuuta toimitettava komissiolle sähköisesti ennuste määrästä, jonka edestä sen odotetaan jättävän tukihakemuksia kuluvaa ja seuraavaa varainhoitovuotta varten.
2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen, jossa vahvistetaan malli, jota käytetään rahoitustietojen toimittamisessa komissiolle. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 127 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
IV LUKU
Jäsenvaltioiden suorittama valvonta
99 artikla
Jäsenvaltioiden tekemät rahoitusoikaisut
1. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 143 artiklassa tarkoitettujen rahoitusoikaisujen lisäksi jäsenvaltioiden on tehtävä rahoitusoikaisuja, jos tuensaaja ei noudata tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja velvoitteita.
2. Jäsenvaltioiden on edellä 1 kohdassa tarkoitettujen rahoitusoikaisuja tehtäessä määriteltävä oikaisun määrä, jonka on oltava oikeassa suhteessa tuensaajan toteuttaman rikkomuksen luonteeseen, vakavuuteen, kestoon ja toistuvuuteen ja EMKR:n rahoitusosuuden merkitykseen tuensaajan taloudelliselle toiminnalle.
V LUKU
Komission suorittama valvonta
1 jakso
Maksujen määräajan kulumisen ja maksatuksen keskeyttäminen
100 artikla
Maksun määräajan kulumisen keskeyttäminen
1. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 83 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa lueteltujen keskeyttämisen mahdollistavien perusteiden lisäksi asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 tarkoitettu valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi keskeyttää välimaksupyynnön maksun määräajan kulumisen, jos jäsenvaltio ei ole noudattanut YKP:n mukaisia velvoitteitaan, mikä voi vaikuttaa todennettuun niihin menoilmoitukseen sisältyviin menoihin, joita välimaksupyyntö koskee.
2. Komission on ennen 1 kohdassa tarkoitetun välimaksun määräajan kulumisen keskeyttämistä hyväksyttävä täytäntöönpanosäädös, jossa todetaan olevan todisteita siitä, että YKP:n mukaisia velvoitteita ei ole noudatettu. Komissio ilmoittaa ennen tällaisen täytäntöönpanosäädöksen hyväksymistä välittömästi asianomaiselle jäsenvaltiolle tällaisista todisteista tai luotettavista tiedoista, ja jäsenvaltiolle on annettava tilaisuus esittää huomautuksensa kohtuullisen ajan kuluessa.
3. Maksupyyntöön sisältyvien, 1 kohdassa tarkoitettuihin menoihin liittyvien välimaksujen keskeyttäminen kokonaan tai osittain on oltava oikeassa suhteessa noudattamatta jättämisen luonteeseen, vakavuuteen, kestoon ja toistuvuuteen.
101 artikla
Maksatuksen keskeyttäminen
1. Sen lisäksi, mitä asetuksen (EU) N:o1303/2013 142 artiklassa säädetään, komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla keskeytetään toimintaohjelman välimaksut kokonaan tai osittain, jos jäsenvaltio on jättänyt vakavalla tavalla noudattamatta YKP:n mukaisia velvoitteitaan siten, että tämä voi vaikuttaa todennettuun menoilmoitukseen sisältyviin menoihin, joita varten välimaksua on pyydetty.
2. Komissio hyväksyy ennen 1 kohdassa tarkoitettua välimaksun keskeyttämistä täytäntöönpanosäädöksen, jossa todetaan, että jäsenvaltio on laiminlyönyt YKP:n mukaiset velvoitteensa. Komissio ilmoittaa ennen tällaisen täytäntöönpanosäädöksen hyväksymistä välittömästi asianomaiselle jäsenvaltiolle tällaisista havainnoista tai luotettavista tiedoista, ja jäsenvaltiolle on annettava tilaisuus esittää asiasta huomautuksensa.
3. Maksupyyntöön sisältyvien, 1 kohdassa tarkoitettuihin menoihin liittyvän maksatuksen keskeyttäminen kokonaan tai osittain on oltava oikeassa suhteessa noudattamatta jättämisen luonteeseen, vakavuuteen, kestoon ja toistuvuuteen.
102 artikla
Komission toimivalta
1. Siirretään komissiolle valta antaa 126 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritellään 100 artiklassa tarkoitetut noudattamatta jättämistapaukset ja 101 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vakava noudattamatta jättämistapaukset sellaisten YKP:n asiaa koskevien sääntöjen pohjalta, jotka ovat erityisen tärkeitä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiselle.
2 jakso
Tiedonvaihto ja rahoitusoikaisut
103 artikla
Tietojen saatavuus
Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tämän pyynnöstä tiedoksi lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, jotka ne ovat antaneet YKP:hen liittyvien unionin säädösten panemiseksi täytäntöön, siltä osin kuin kyseisillä säädöksillä on taloudellisia vaikutuksia EMKR:ään.
104 artikla
Luottamuksellisuus
1. Jäsenvaltiot ja komissio toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet taatakseen tämän asetuksen nojalla paikan päällä tehtyjen tarkastusten tai tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä ilmoitettujen tai saatujen tietojen luottamuksellisuuden.
2. Tämän artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuihin tietoihin sovelletaan neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (39) 8 artiklassa tarkoitettuja periaatteita.
105 artikla
Komission tekemät rahoitusoikaisut
1. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklan 7 kohdassa, 85 artiklassa ja 144 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tapausten ohella komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla tehdään rahoitusoikaisuja peruuttamalla toimintaohjelmalle myönnetty unionin rahoitusosuus kokonaan tai osittain, jos se tarvittavan tutkinnan jälkeen päätyy siihen, että
a)
todennettuun menoilmoitukseen sisältyviin menoihin vaikuttavat tapaukset, joissa tuensaaja ei noudata tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja velvoitteita eikä jäsenvaltio ole oikaissut niitä ennen tämän kohdan mukaisen oikaisumenettelyn aloittamista;
b)
todennettuun menoilmoitukseen sisältyviin menoihin vaikuttavat tapaukset, joissa jäsenvaltio jättänyt vakavalla tavalla noudattamatta YKP:n sääntöjä, mikä on johtanut tämän asetuksen 101 artiklan mukaiseen maksatuksen keskeyttämiseen, ja asianomainen jäsenvaltio ei edelleenkään pysty osoittamaan, että se on toteuttanut tarpeelliset korjaavat toimet varmistaakseen sovellettavien sääntöjen noudattamisen ja täytäntöönpanon valvonnan tulevaisuudessa.
2. Komissio päättää oikaisun määrästä ottaen huomioon jäsenvaltion tai tuensaajan YKP:n sääntöjen vakavan noudattamatta jättämisen luonteen, vakavuuden, keston ja toistuvuuden sekä EMKR:n rahoitusosuuden merkityksen asianomaisen tuensaajan taloudelliselle toiminnalle.
3. Jos jäsenvaltion toteuttamaan YKP:n sääntöjen noudattamatta jättämiseen liittyvien menojen tarkka laskeminen ei ole mahdollista, komissio soveltaa kiinteämääräistä tai ekstrapoloitua rahoitusoikaisua 4 kohdan mukaisesti.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 126 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla määritetään sovellettavan rahoitusoikaisun suuruuden määrittämisperusteet sekä kiinteämääräisten tai ekstrapoloitujen rahoitusoikaisujen soveltamisperusteet.
106 artikla
Menettely
Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 145 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin silloin kun komissio ehdottaa tämän asetuksen 105 artiklassa tarkoitettua rahoitusoikaisua.
VI LUKU
Seuranta, arviointi, tiedottaminen ja viestintä
1 jakso
Seuranta- ja arviointijärjestelmän perustaminen ja tavoitteet
107 artikla
Seuranta- ja arviointijärjestelmä
1. Perustetaan yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvia EMKR:n toimia varten yhteinen seuranta- ja arviointijärjestelmä EMKR:n tuloksellisuuden mittaamista varten. Tehokkaan tuloksellisuuden mittauksen varmistamiseksi komissiolle siirretään valta antaa 126 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritetään tämän järjestelmän sisältö ja rakenne.
2. EMKR:n yleistä vaikutusta arvioidaan suhteessa 6 artiklan mukaisiin unionin painopisteisiin.
Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa määritetään joukko näihin unionin painopisteisiin liittyviä indikaattoreita. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 127 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
3. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki tarvittavat tiedot kyseisten toimenpiteiden seurantaa ja arviointia varten. Komissio ottaa huomioon tietotarpeet ja mahdollisten tietolähteiden väliset synergiat ja erityisesti niiden käytön tilastointitarkoituksiin, jos se on tarkoituksenmukaista. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla annetaan niitä tietoja, jotka jäsenvaltioiden on lähetettävä, sekä tietotarpeita ja mahdollisten tietolähteiden välisiä synergioita koskevat säännöt. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 127 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
4. Komissio antaa joka neljäs vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän artiklan täytäntöönpanosta. Ensimmäinen kertomus annetaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017.
108 artikla
Tavoitteet
Yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmän tavoitteena on
a)
osoittaa YKP:n ja YMP:n edistyminen ja saavutukset, tarkastella EMKR:n toimien yleistä vaikutusta sekä arvioida niiden vaikuttavuutta, tehokkuutta ja asianmukaisuutta;
b)
edistää YKP:n ja YMP:n tuen parempaa kohdentamista;
c)
tukea seurantaan ja arviointiin liittyvää yhteistä oppimisprosessia;
d)
tuottaa luotettavia, näyttöön perustuvia EMKR:n toimien arviointeja, jotka tukevat päätöksentekoprosessia.
2 jakso
Tekniset säännökset
109 artikla
Yhteiset indikaattorit
1. Edellä 107 artiklassa säädetyssä seuranta- ja arviointijärjestelmässä on sovittava sellaisten yhteisten indikaattorin luettelosta, jotka liittyvät alkutilanteeseen sekä toimintaohjelman rahoituksen toteuttamiseen, tuotoksiin ja tuloksiin, ja jotka ovat sovellettavissa kuhunkin toimintaohjelmaan, jotta tiedot on mahdollista yhdistää unionin tasolla.
2. Yhteisten indikaattorien on liityttävä toimintaohjelmissa 6 artiklan mukaisten unionin painopisteiden mukaisesti vahvistettuihin välitavoitteisiin ja tavoitteisiin. Näitä yhteisiä indikaattoreita on käytettävä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 21 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa tulosten tarkastelussa, ja niiden avulla on voitava mitata politiikan täytäntöönpanon edistymistä, tehokkuutta ja vaikuttavuutta verrattuna tavoitteisiin unionin ja ohjelmien tasolla.
110 artikla
Sähköinen tietojärjestelmä
1. Seurannassa ja arvioinnissa tarvittavat toimintaohjelman täytäntöönpanoa, kutakin rahoitettavaksi valittua toimea ja päätettyjä toimia koskevat tärkeimmät tiedot, tuensaajaa ja hanketta koskevat tärkeimmät ominaispiirteet mukaan lukien, on talletettava ja säilytettävä sähköisesti.
2. Komissio varmistaa, että käytössä on asianmukainen suojattu sähköinen järjestelmä tärkeimpien tietojen tallettamista, säilyttämistä ja hallinnointia sekä seurannasta ja arvioinnista raportoimista varten.
111 artikla
Tietojen toimittaminen
EMKR:n mukaista tukea saavien tuensaajien, paikalliset kalatalouden toimintaryhmät mukaan lukien, on toimitettava hallintoviranomaiselle ja/tai nimetyille arvioijille taikka muille elimille, joille näiden tehtävien suorittaminen sen puolesta on siirretty, kaikki tarvittavat tiedot toimintaohjelman seurannan ja arvioinnin mahdollistamiseksi erityisesti tiettyjen tavoitteiden ja painopisteiden toteuttamisen osalta.
3 jakso
Seuranta
112 artikla
Seurantamenettelyt
1. Tämän asetuksen 97 artiklassa tarkoitetun hallintoviranomaisen ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 47 artiklassa tarkoitetun seurantakomitean on seurattava ohjelmien täytäntöönpanon laatua.
2. Hallintoviranomaisen ja seurantakomitean on toteutettava toimintaohjelman seuranta rahoitusta, tuotosta ja tuloksia koskevien indikaattoreiden avulla.
113 artikla
Seurantakomitean tehtävät
Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 49 artiklassa säädettyjen tehtävien ohella seurantakomitean on tarkistettava toimintaohjelman tuloksellisuus ja sen täytäntöönpanon vaikuttavuus. Sitä varten
a)
seurantakomiteaa on kuultava rahoitettavien toimien valintaperusteista ja sen on hyväksyttävä ne kuuden kuukauden kuluessa ohjelman hyväksymispäätöksestä; valintaperusteita on tarkistettava ohjelmasuunnittelun tarpeita vastaavasti;
b)
seurantakomitean on tarkasteltava toimia ja tuotoksia suhteessa ohjelman arviointisuunnitelmaan;
c)
seurantakomitean on tarkasteltava erityisten ennakkoehtojen täyttämiseen liittyviä ohjelman toimia;
d)
seurantakomitean on tarkasteltava vuotuisia täytäntöönpanokertomuksia ja hyväksyttävä ne ennen niiden toimittamista komissiolle;
e)
seurantakomitean on tarkasteltava toimia, joilla edistetään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja syrjimättömyyttä, vammaisten henkilöiden mahdollisuudet mukaan lukien.
Seurantakomiteaa ei kuulla 21 artiklassa tarkoitetuista tiedonkeruuta koskevien työohjelmien johdosta.
114 artikla
Vuotuinen täytäntöönpanokertomus
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava toimintaohjelman edellisen kalenterivuoden täytäntöönpanoa koskeva vuotuinen täytäntöönpanokertomus komissiolle viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2016 ja tämän jälkeen vuosittain viimeistään 31 päivänä toukokuuta, vuoteen 2023 asti. Vuonna 2016 toimitetun kertomuksen on katettava kalenterivuodet 2014 ja 2015.
2. Sen lisäksi, mitä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklassa säädetään, vuotuisiin täytäntöönpanokertomuksiin on sisällytettävä
a)
tiedot toimenpidekohtaisista rahoitussitoumuksista ja menoista;
b)
yhteenveto arviointisuunnitelman osalta toteutetuista toimista;
c)
tiedot tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen vakavien rikkomustapausten sekä tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa säädettyjen edellytysten laiminlyönnin johdosta toteutetuista toimista sekä korjaavista toimista;
d)
tiedot tämän asetuksen 41 artiklan 7 kohdan noudattamiseksi toteutetuista toimista;
e)
tiedot toimista, joita on toteutettu tuensaajien nimien julkaisemisen varmistamiseksi tämän asetuksen liitteen IV mukaisesti, luonnollisten henkilöiden osalta kansallisen lainsäädännön mukaisesti, mahdollinen sovellettava kynnysarvo mukaan lukien.
3. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan vuotuisten täytäntöönpanokertomusten muotoa ja esittämistä koskevat säännöt. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 127 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
4 jakso
Arviointi
115 artikla
Yleiset säännökset
1. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa säädetään asetuksen (EU) N:o 1303/2014 55 artiklassa tarkoitettuun ennakkoarviointikertomukseen sisällytettävät tiedot sekä vahvistetaan mainitun asetuksen 56 artiklassa tarkoitettua arviointisuunnitelmaa koskevat vähimmäisvaatimukset. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 127 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että arvioinnit ovat 107 artiklan mukaisesti hyväksytyn yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmän mukaisia, järjestettävä tarvittavien tietojen tuottaminen ja kerääminen sekä toimitettava seurantajärjestelmän tuottamia erilaisia tietoja arvioijille.
3. Jäsenvaltiot asettavat arviointikertomukset saataville internetissä ja komissio unionin verkkosivustolla.
116 artikla
Ennakkoarviointi
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ennakkoarvioija osallistuu jo varhaisessa vaiheessa EMKR:n toimintaohjelman kehittämisprosessiin, mukaan lukien 18 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun analyysin kehittäminen, ohjelman toimenpidelogiikan suunnitteluun ja ohjelman tavoitteiden vahvistamiseen.
117 artikla
Jälkiarviointi
Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 57 artiklan mukaisesti komissio laatii jälkiarviointikertomuksen tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.
118 artikla
Arviointien yhteenveto
Komissio vastaa ennakkoarviointikertomuksista unionin tasolla laadittavista yhteenvedoista. Arviointikertomusten yhteenvedot on saatava päätökseen viimeistään asianomaisten arviointien toimittamista seuraavan vuoden joulukuun 31 päivänä.
5 jakso
Tiedottaminen ja viestintä
119 artikla
Tiedottaminen ja julkistaminen
1. Hallintoviranomainen vastaa 97 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti seuraavista tehtävistä:
a)
se huolehtii, että perustetaan yksi keskitetty verkkosivusto tai yksi keskitetty verkkoportaali, jossa on tietoja jäsenvaltion toimintaohjelmasta ja linkit niihin;
b)
se tiedottaa mahdollisille tuensaajille toimintaohjelman tarjoamista rahoitusmahdollisuuksista;
c)
se tekee EMKR:n osuutta ja saavutuksia tunnetuksi unionin kansalaisten keskuudessa järjestämällä tiedotus- ja viestintätoimia, joiden aiheina ovat kumppanuussopimusten, toimintaohjelmien ja toimien tulokset ja vaikutukset;
d)
se varmistaa, että julkaistaan yhteenveto toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on varmistaa YKP:n sääntöjen noudattaminen, mukaan luettuina tapaukset, joissa jäsenvaltiot tai tuensaajat eivät ole noudattaneet sääntöjä, sekä toteutetuista korjaavista toimenpiteistä, kuten rahoitusoikaisuista.
2. EMKR:n tuen avoimuuden varmistamiseksi jäsenvaltioiden on pidettävä yllä toimien luetteloa, joka on csv- tai xml-muodossa; luetteloon on oltava pääsy keskitetystä verkkosivustosta tai keskitetystä verkkoportaalista, ja siinä on esitettävä luettelo toimista ja yhteenveto toimintaohjelmasta.
Toimien luetteloa on päivitettävä vähintään joka kuudes kuukausi.
Liitteessä V vahvistetaan vähimmäistiedot, jotka on esitettävä toimien luettelossa, mukaan lukien 26, 39, 47, 54 ja 56 artiklan mukaisia toimia koskevat erityistiedot.
3. Liitteessä V vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat yleisöön kohdistuvia tiedotus- ja julkisuustoimenpiteitä sekä hakijoihin ja tuensaajiin kohdistuvia tiedotustoimenpiteitä.
4. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan toimia koskevien tiedotus- ja julkisuustoimenpiteiden tekniset ominaisuudet sekä symbolin luomista koskevat ohjeet ja standardivärien määritelmän. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 127 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
VIII OSASTO
SUORAN HALLINNOINNIN MUKAINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO
I LUKU
Yleiset säännökset
120 artikla
Soveltamisala
Tätä osastoa sovelletaan VI osastossa tarkoitettuihin suoran hallinnoinnin mukaisesti rahoitettaviin toimenpiteisiin.
II LUKU
Valvonta
121 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.
2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta rahoitusta saaneiden tuensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikan päällä suoritettavia tarkastuksia.
Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU), Euratom) N:o 883/2013 (40) ja asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikan päällä suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty unionin rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai avustuspäätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, korruptiota tai muuta laitonta toimintaa.
3. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa sekä avustussopimuksissa ja avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on oltava määräyksiä, joilla nimenomaisesti annetaan komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja tarkastuksia, paikanpäällä suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, kukin toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta näiden kohtien soveltamista.
122 artikla
Tarkastukset
1. Komission ja tilintarkastustuomioistuimen virkamiehet tai heidän edustajansa voivat suorittaa tämän asetuksen mukaisesti rahoitettuja toimia koskevia paikan päällä tehtäviä tarkastuksia milloin tahansa ilmoitettuaan siitä vähintään kymmenen työpäivää etukäteen, kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta, aina kolmen vuoden ajan sen jälkeen, kun komissio on suorittanut loppumaksun.
2. Komission ja tilintarkastustuomioistuimen virkamiesten tai heidän edustajiensa, joilla on asianmukainen toimivalta tehdä tarkastuksia paikan päällä, on voitava saada tutustua tilikirjoihin ja kaikkiin muihin tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia menoja koskeviin asiakirjoihin, myös sähköisessä muodossa laadittuihin tai saatuihin ja tässä muodossa säilytettäviin asiakirjoihin ja metatietoihin.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut tarkastusvaltuudet eivät vaikuta niiden kansallisten säännösten soveltamiseen, joiden mukaan tietyt toimet kuuluvat ainoastaan kansallisessa lainsäädännössä nimenomaisesti nimetyille virkamiehille. Komission ja tilintarkastustuomioistuimen virkamiehet tai heidän edustajansa eivät muun muassa saa osallistua yksityisissä tiloissa suoritettaviin käynteihin tai kyseisen jäsenvaltion kansalliseen lainsäädäntöön perustuvaan henkilöiden viralliseen kuulusteluun. Heillä on kuitenkin oltava mahdollisuus saada käyttöönsä tällä tavoin hankittuja tietoja.
4. Jos tämän asetuksen nojalla myönnetty unionin rahoitustuki osoitetaan myöhemmin lopullisena tuensaajana olevalle kolmannelle osapuolelle, alkuperäisen tuensaajan, joka on unionin rahoitustuen vastaanottaja, on toimitettava komissiolle kaikki kyseistä lopullista tuensaajaa koskevat asianmukaiset tiedot.
123 artikla
Maksatuksen keskeyttäminen sekä rahoitusosuuden vähentäminen tai peruuttaminen
1. Jos komissio katsoo, ettei unionin varoja ole käytetty tässä asetuksessa tai missä tahansa muussa sovellettavassa unionin säädöksessä säädettyjen edellytysten mukaisesti, se ilmoittaa siitä tuensaajille, joilla on tällaisen ilmoituksen antamispäivästä alkaen yksi kuukausi aikaa toimittaa huomautuksensa komissiolle.
2. Jos tuensaajat eivät vastaa 1 kohdassa tarkoitetussa ajassa tai jos niiden huomautuksia ei pidetä tyydyttävinä, komissio vähentää myönnettyä rahoitusosuutta tai peruuttaa sen taikka keskeyttää maksatuksen. Kaikki aiheettomasti maksetut määrät on palautettava unionin yleiseen talousarvioon. Kaikkiin määriin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 säädettyjen edellytysten mukaisesti.
III LUKU
Arviointi ja raportointi
124 artikla
Arviointi
1. Tämän asetuksen nojalla rahoitettavia toimia on seurattava säännöllisesti, jotta niiden täytäntöönpanoa voidaan tarkastella.
2. Komissio varmistaa rahoitettujen toimien säännöllisen, riippumattoman ja ulkopuolisen arvioinnin.
125 artikla
Raportointi
Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle
a)
väliarviointikertomuksen tämän asetuksen nojalla rahoitettujen toimien tuloksista ja niiden täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä tekijöistä viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2017;
b)
tiedonannon tämän asetuksen nojalla rahoitettujen toimien jatkamisesta viimeistään 30 päivänä elokuuta 2018.
IX OSASTO
MENETTELYSÄÄNNÖKSET
126 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2020 saakka 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 ja 129 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 ja 129artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevien 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 ja 129 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
127 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa meri- ja kalatalousrahaston komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
3. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
Jos komitea ei anna lausuntoa tämän asetuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti annettavaa täytäntöönpanosäädöstä koskevasta ehdotuksesta, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi ja tällöin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.
X OSASTO
LOPPUSÄÄNNÖKSET
128 artikla
Kumoaminen
1. Kumotaan asetukset (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006, (EY) N:o 791/2007 ja (EU) N:o 1255/2011 sekä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 103 artikla 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen sanotun kuitenkaan rajoittamatta 129 artiklan 2 kohdan säännösten soveltamista.
2. Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen.
129 artikla
Siirtymäsäännökset
1. Jotta helpotetaan siirtymistä asetuksissa (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006, (EY) N:o 791/2007 ja (EU) N:o 1255/2011 säädetyistä järjestelmistä tässä asetuksessa perustettuun järjestelmään, komissiolle siirretään valta antaa 126 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti komission mainittujen asetusten nojalla hyväksymä tuki voidaan liittää osaksi tässä asetuksessa säädettyä tukea, myös teknisen avun ja jälkiarviointien osalta.
2. Tämä asetus ei estä jatkamasta tai muuttamasta, kokonaan tai osittain peruuttaminen mukaan lukien, kyseisiä hankkeita niiden päättämiseen asti tai apua, jonka komissio on hyväksynyt asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006, (EY) N:o 791/2007 sekä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 103 artiklan tai muun 31 päivänä joulukuuta 2013 kyseiseen apuun sovellettavan lainsäädännön nojalla, joita sovelletaan edelleen tällaisiin hankkeisiin ja apuun.
3. Asetuksen (EY) N:o 1198/2006 nojalla tehdyt hakemukset pysyvät edelleen voimassa.
130 artikla
Voimaantulo ja soveltamispäivä
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tätä asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 2014.