NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1370/2014
ze dne 19. prosince 2014,
kterým se stanoví dočasná mimořádná podpora producentům mléka ve Finsku
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 219 odst. 1 ve spojení s článkem 228 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ruská vláda zavedla dne 7. srpna 2014 zákaz dovozu některých zemědělských produktů, včetně mléčných výrobků, z Unie do Ruska.
(2)
Finsko vyváží více než 25 % své produkce mléka do Ruska, což představuje 64 % celkového vývozu mléka a mléčných výrobků do třetích zemí; tím se řadí mezi členské státy, jejichž produkce mléka byla před zavedením zákazu na vývozu do Ruska nejvíce závislá.
(3)
Výkupní ceny mléka ve Finsku se v září 2014 prudce snížily, což je dáno výlučně ruským zákazem dovozu. Zatímco průměrná cena mléka je ve Finsku v rámci celé Unie poměrně vysoká, výrobní náklady jsou ve Finsku v Unii nejvyšší.
(4)
Kontinuita finského odvětví mléka a mléčných výrobků je ruským zákazem dovozu ohrožena, neboť se v daném odvětví investovalo do produktů s vysokou přidanou hodnotou přizpůsobených chutím a potřebám na ruském trhu. Mléčné výrobky vyráběné pro ruský trh musí za snížené ceny absorbovat finský maloobchodní trh. Odvětví ve Finsku potřebuje čas k nalezení nových odbytišť či k přizpůsobení výroby novým produktům, které by mohly uspokojit poptávku. Pro řešení tohoto problému nestačí spoléhat se na veřejnou intervenci a soukromé skladování.
(5)
Za účelem účinného a efektivního řešení vzniklého narušení trhu je vhodné poskytnout Finsku podporu ve formě jednorázových finančních prostředků na podporu producentů mléka, kteří jsou postiženi ruským zákazem dovozu a mají v jeho důsledku problémy s likviditou.
(6)
Finanční krytí pro Finsko by mělo být vypočteno na základě produkce mléka v období let 2013/14 v rámci vnitrostátních kvót a mělo by být úměrné zaznamenanému poklesu cen mléka. Aby se zajistilo, že podpora bude určena producentům postiženým zákazem, a s ohledem na omezené rozpočtové zdroje by mělo Finsko příslušnou částku rozdělit podle objektivních kritérií a nediskriminačně, se zamezením jakémukoli narušení trhu a hospodářské soutěže.
(7)
Jelikož bude finanční krytí přidělené Finsku kompenzovat jen malou část skutečné ztráty producentů, mělo by mu být povoleno, aby producentům mléka poskytlo další podporu.
(8)
Uvedená další podpora by měla být poskytnuta za stejných podmínek objektivity, nediskriminace, nenarušování hospodářské soutěže a při jejím poskytnutí by se mělo přihlížet k vnitrostátní podpoře, kterou producenti ke stejnému účelu obdrželi na základě článku 142 aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska.
(9)
Podpora stanovená v tomto nařízení by měla být udělena jako opatření na podporu zemědělských trhů v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (2).
(10)
Z rozpočtových důvodů by měla Unie financovat výdaje, které Finsku vzniknou v souvislosti s podporou poskytovanou producentům mléka, pouze v případech, kdy jsou takové platby provedeny v určité lhůtě.
(11)
K zajištění transparentnosti, sledování a řádné správy částek, které má k dispozici, by mělo Finsko oznámit Komisi objektivní kritéria používaná ke stanovení metod udělování podpory a ustanovení přijatá za účelem zabránění narušení trhu.
(12)
Aby producenti mléka obdrželi podporu co nejdříve, mělo by být Finsku umožněno provést toto nařízení neprodleně. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost třetím dnem po vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Finsku se poskytne podpora Unie v celkové výši 10 729 307 EUR pro účely cílené podpory producentům mléka postiženým ruským zákazem dovozu produktů Unie.
Finsko uvedenou částku použije na základě objektivních a nediskriminačních kritérií a za předpokladu, že výsledné platby nezpůsobí narušení hospodářské soutěže. Za tímto účelem Finsko přihlédne k tomu, v jakém rozsahu ruský zákaz dovozu dotyčné producenty zasáhl.
Finsko provede tyto platby nejpozději do 31. května 2015.
Článek 2
Finsko může producentům mléka, již jsou příjemci podpory uvedené v článku 1, poskytnout další podporu, a to až do výše rovnající se částce stanovené v uvedeném článku.
Uvedená další podpora se poskytne za stejných podmínek objektivity, nediskriminace, nenarušování hospodářské soutěže a při jejím poskytnutí se přihlédne k vnitrostátní podpoře, kterou producenti ke stejnému účelu obdrželi na základě článku 142 aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska.
Finsko uhradí další podporu nejpozději do 31. května 2015.
Článek 3
Finsko oznámí Komisi:
a)
neprodleně a nejpozději do 30. dubna 2015 objektivní kritéria používaná ke stanovení metod udělování cílené podpory a opatření přijatá k zamezení narušení hospodářské soutěže;
b)
nejpozději do 31. července 2015 celkové vyplacené částky a počet a druh příjemců.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2014.
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 1370/2014,
annettu 19 päivänä joulukuuta 2014,
väliaikaisesta poikkeuksellisesta tuesta maidontuottajille Suomessa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 219 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 228 artiklan kanssa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Venäjän hallitus kielsi 7 päivänä elokuuta 2014 tiettyjen maataloustuotteiden, kuten maitotuotteiden, tuonnin unionista Venäjälle.
(2)
Yli 25 prosenttia Suomen maitotuotannosta viedään Venäjälle, mikä on 64 prosenttia Suomen maidon ja maitotuotteiden EU:n ulkopuolelle suuntautuvasta kokonaisviennistä, joten Suomi on yksi niistä jäsenvaltioista, joiden maitotuotanto oli ennen tuontikieltoa kaikkein riippuvaisin viennistä Venäjälle.
(3)
Maidon tuottajahinnat alenivat jyrkästi Suomessa syyskuussa 2014, mikä johtui yksinomaan Venäjän tuontikiellosta. Maidon keskihinta on Suomessa melko korkea koko unionin keskiarvoon verrattuna, kun taas tuotantokustannukset ovat Suomessa korkeammat kuin missään muussa unionin jäsenvaltiossa.
(4)
Suomen maito- ja maitotuotealan elinkelpoisuus on vaakalaudalla Venäjän tuontikiellon vuoksi, sillä tällä alalla on investoitu korkean lisäarvon tuotteisiin, jotka on räätälöity Venäjän markkinoiden mieltymyksiin ja tarpeisiin. Venäjän markkinoille tarkoitetut maitotuotteet on jouduttu saattamaan Suomen vähittäismarkkinoille alennetuin hinnoin. Tämä ala tarvitsee aikaa löytääkseen uusia myyntikanavia tai mukauttaakseen tuotantoaan kysyntään vastaaviin uusiin tuotteisiin. Julkinen interventio ja yksityinen varastointi eivät riitä tämän uhan poistamiseen.
(5)
Jotta aiheutuneeseen markkinahäiriöön voidaan puuttua tehokkaasti ja tuloksellisesti, on aiheellista myöntää kertaluonteisena rahoituksena myönnettävää tukea Suomen maidontuottajille, joihin Venäjän tuontikielto vaikuttaa ja jotka ovat sen vuoksi joutuneet maksuvalmiusvaikeuksiin.
(6)
Suomelle myönnettävä rahoitus olisi laskettava kansallisissa kiintiöissä vuonna 2013/2014 tuotetun maidon perusteella oikeassa suhteessa todettuun hinnanalennukseen. Jotta voidaan varmistaa - talousarviovarojen rajallisuus huomioon ottaen - tuen ohjautuminen niille tuottajille, joihin tuontikielto vaikuttaa, Suomen olisi jaettava kyseinen määrä puolueettomin perustein ja syrjimättömästi ja siten, että markkinoiden ja kilpailun vääristyminen vältetään.
(7)
Koska Suomelle myönnettävä rahoitus korvaa vain pienen osan tuottajien todellisista menetyksistä, Suomen olisi saatava myöntää maidontuottajille lisätukea.
(8)
Tällainen lisätuki olisi myönnettävä samoja puolueettomuuden, syrjimättömyyden ja kilpailun vääristymisen estämisen edellytyksiä noudattaen ja siinä olisi otettava huomioon kansallinen tuki, jota tuottajille on myönnetty samaa tarkoitusta varten Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan 142 artiklan nojalla.
(9)
Tässä asetuksessa säädetty tuki olisi myönnettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (2) 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisena maatalousmarkkinoita tukevana toimenpiteenä.
(10)
Talousarvioon liittyvistä syistä unionin olisi rahoitettava maidontuottajille myönnettävästä taloudellisesta tuesta Suomelle aiheutuneet menot ainoastaan, jos kyseiset tuet maksetaan tiettyyn määräaikaan mennessä.
(11)
Avoimuuden sekä Suomen saatavilla olevan rahoituksen valvonnan ja moitteettoman hallinnon varmistamiseksi Suomen olisi ilmoitettava komissiolle tuen myöntämismenetelmien määrittelemiseksi käytetyt puolueettomat perusteet ja kilpailun vääristymisen estämiseksi toteutetut toimet.
(12)
Sen varmistamiseksi, että maidontuottajat saavat tukea mahdollisimman pian, Suomen olisi voitava soveltaa tätä asetusta viipymättä. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Suomi voi myöntää kohdennettua unionin tukea yhteensä enintään 10 729 307 euroa sellaisille maidontuottajille, joihin Venäjän unionin tuotteille asettama tuontikielto vaikuttaa.
Suomen on käytettävä kyseinen määrä puolueettomia ja syrjimättömiä perusteita noudattaen, edellyttäen että suoritetuista maksuista ei seuraa kilpailun vääristymistä. Tätä varten Suomen on otettava huomioon, miten paljon Venäjän tuontikielto vaikuttaa asianomaisiin tuottajiin.
Suomen on suoritettava nämä maksut viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2015.
2 artikla
Suomi saa myöntää 1 artiklassa tarkoitettua tukea saaville maidontuottajille lisätukea enintään mainitussa artiklassa säädetyn määrän verran.
Tällainen lisätuki on myönnettävä samoja puolueettomuuden, syrjimättömyyden ja kilpailun vääristymisen estämisen edellytyksiä noudattaen ja siinä on otettava huomioon kansallinen tuki, jota tuottajille on myönnetty samaa tarkoitusta varten Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan 142 artiklan nojalla.
Suomen on maksettava tämä lisätuki viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2015.
3 artikla
Suomen on ilmoitettava komissiolle:
a)
viipymättä ja viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2015 puolueettomat perusteet kohdennetun tuen myöntämismenettelyjen määrittämiseksi ja kilpailun vääristymisen estämiseksi toteutetut toimenpiteet;
b)
viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2015 ne kokonaismäärät, jotka on maksettu, ja tuensaajien lukumäärä ja tyyppi.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2014.