ROZHODNUTÍ RADY 2014/75/SZBP
ze dne 10. února 2014
o Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 20. července 2001 přijala Rada společnou akci 2001/554/SZBP (1).
(2)
Ústav Evropské unie pro studium bezpečnosti (dále jen „ústav“) by měl Evropské unii a jejím členským státům napomáhat při provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP), včetně společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) a jiné vnější činnosti Unie, a pod politickým dohledem Rady a operačním řízením vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
(3)
Ústav by měl mít právní subjektivitu a být zcela vědecky nezávislý, aniž by tím byly dotčeny pravomoci Rady a vysokého představitele.
(4)
Dne 20. září 2011 předložila vysoká představitelka Radě v souladu s článkem 19 společné akce 2001/554/SZBP zprávu o přezkumu fungování ústavu. Politický a bezpečnostní výbor vzal tuto zprávu na vědomí a dne 1. února 2012 doporučil, aby Rada změnila společnou akci 2001/554/SZBP.
(5)
Z důvodu právní jednoznačnosti je vhodné předchozí změny a další navrhované změny konsolidovat do jediného nového rozhodnutí a společnou akci 2001/554/SZBP zrušit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Návaznost činnosti a umístění
1. Činnost Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti zřízeného společnou akcí 2001/554/SZBP (dále jen „ústav“) pokračuje v souladu s tímto rozhodnutím.
2. Žádná dosavadní práva a povinnosti a žádná pravidla přijatá v rámci společné akce 2001/554/SZBP nejsou dotčeny. V platnosti zůstávají zejména všechny stávající pracovní smlouvy a veškerá práva z nich vyplývající.
3. Sídlo ústavu je v Paříži. Ústav má styčnou kancelář v Bruselu za účelem usnadnění organizace činností tamtéž. Uspořádání ústavu je flexibilní, přičemž zvláštní pozornost je věnována kvalitě a efektivitě, mimo jiné pokud jde o počty zaměstnanců.
Článek 2
Poslání a úkoly
1. Ústav přispívá v úzké spolupráci s členskými státy k rozvoji strategického myšlení EU v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) Unie, včetně předcházení konfliktům a budování míru, jakož i v oblasti jiné vnější činnosti Unie, za účelem posílení schopností EU zaměřených na analýzu, prognózu a vytváření sítí v rámci vnější činnosti.
2. Činnost ústavu je zaměřena na provádění analýzy zaměřené na příslušnou politiku a související informace, jejich šíření a diskusi; na pořádání akcí věnovaných vytváření sítí a souvisejících pracovních seminářů, jakož i na shromažďování příslušných dokumentů pro úředníky a odborníky z Unie a členských států.
3. Ústav rovněž prosazuje kontakty s vědeckou obcí, analytickými středisky a příslušnými aktéry z občanské společnosti po celém evropském kontinentu, transatlantické oblasti a v rámci širšího mezinárodního společenství, přičemž slouží jako rozhraní mezi orgány Unie a obcí externích odborníků, včetně aktérů z oblasti bezpečnosti.
Článek 3
Politický dohled a operační řízení
1. Politický a bezpečnostní výbor vykonává v rámci odpovědnosti Rady politický dohled nad činnostmi ústavu. Vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) vykonává v souladu se svým mandátem pro SZBP, a zejména pro SBOP, operační řízení ústavu.
2. Tento politický dohled a operační řízení jsou vykonávány, aniž je tím dotčena vědecká nezávislost a operační samostatnost ústavu při provádění jeho poslání a úkolů.
Článek 4
Právní subjektivita
Ústav má právní subjektivitu nezbytnou pro plnění svých úkolů a pro dosažení stanovených cílů. Může zejména uzavírat smlouvy, nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem. Ústav je neziskovým subjektem. Členské státy podle potřeby přijmou opatření, která udělí ústavu takovou způsobilost k právním úkonům, jakou mají právnické osoby podle jejich vnitrostátních právních předpisů.
Článek 5
Rada
1. Ústav má radu, která schvaluje jeho roční a dlouhodobý pracovní program a odpovídající rozpočet. Rada je fórem pro projednávání záležitostí týkajících se poslání, úkolů, provozu a personálu ústavu.
2. Radě předsedá vysoký představitel nebo jeho zástupce. Funkce sekretariátu rady vykonává Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ).
3. Rada je složena ze zástupců členských států, přičemž každý členský stát má jednoho zástupce. Každý člen rady může být zastoupen nebo doprovázen náhradníkem. Činnosti rady se účastní i Komise, která rovněž jmenuje svého zástupce.
4. Ředitel ústavu nebo jeho zástupce se zpravidla účastní zasedání rady. Zasedání rady se může účastnit také generální ředitel Vojenského štábu a předseda Vojenského výboru nebo jejich zástupci.
5. Rozhodnutí rady jsou přijímána na základě hlasování zástupců členských států kvalifikovanou většinou, přičemž hlasům je přidělena váha podle čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o Evropské unii, aniž je dotčen čl. 11 odst. 2 a 3 tohoto rozhodnutí. Rada přijme svůj jednací řád.
6. Rada může rozhodnout o vytvoření pracovních skupin ad hoc nebo stálých výborů, které se zabývají zvláštními tématy nebo záležitostmi v rámci obecné působnosti rady a jednají pod jejím dohledem. V rozhodnutí o vytvoření takových pracovních skupin nebo výborů se stanoví jejich mandát, složení a doba trvání.
7. Předseda svolává radu nejméně dvakrát ročně. Je svolána rovněž na žádost alespoň třetiny členů.
Článek 6
Ředitel
1. Ředitele ústavu jmenuje rada z řad státních příslušníků členských států na základě doporučení vysokého představitele. Ředitel je jmenován na dobu tří let, která může být jednou prodloužena o dva roky.
2. Kandidáti na místo ředitele by měli být osobami s uznávanými dlouhodobými odbornými znalostmi a zkušenostmi v oblasti zahraničních vztahů, bezpečnostní politiky a diplomacie a souvisejícího výzkumu. Členské státy předkládají přihlášky uchazečů vysokému představiteli, který o nich informuje radu. Komise pro předběžný výběr kandidátů se skládá ze tří zástupců ESVČ a tří zástupců členských států předsednického tria a předsedá jí vysoký představitel nebo jeho zástupce. Na základě výsledků předběžného výběru předloží vysoký představitel radě doporučení s užším seznamem alespoň tří kandidátů, seřazeným podle preferencí komise pro předběžný výběr.
3. Ředitel zastupuje ústav navenek.
4. Ředitel je odpovědný za přijímání všech ostatních zaměstnanců ústavu. Členové rady jsou předem informováni o jmenování analytiků.
5. Po schválení radou a s přihlédnutím k finančním dopadům přijetí ročního rozpočtu ústavu může ředitel jmenovat zástupce. Zástupce ředitele je jmenován nejvýše na dobu tří let, která může být jednou prodloužena o dva roky.
6. Ředitel zajišťuje plnění poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2. Ředitel zajišťuje vysokou úroveň odbornosti a profesionality ústavu, jakož i výkonnost a účinnost při plnění činností ústavu.
Ředitel je rovněž odpovědný za:
a)
vypracování návrhu ročního pracovního programu ústavu a výroční zprávy o činnosti ústavu;
b)
přípravu práce rady;
c)
běžnou správu ústavu;
d)
veškeré personální otázky;
e)
vypracování výkazu příjmů a výdajů a plnění rozpočtu ústavu;
f)
informování Politického a bezpečnostního výboru o ročním pracovním programu;
g)
zajištění kontaktů a úzké spolupráce s orgány Unie a s vnitrostátními a mezinárodními institucemi v souvisejících oblastech.
Ředitel by měl po konzultaci s radou rovněž prověřit možnosti dodatečných příspěvků do rozpočtu ústavu.
7. V rámci schváleného pracovního programu a rozpočtu ústavu má ředitel pravomoc uzavírat smlouvy, přijímat zaměstnance v rámci schváleného rozpočtu a vynakládat veškeré výdaje nezbytné pro provoz ústavu.
8. Ředitel vypracuje výroční zprávu o činnosti ústavu do 31. března následujícího roku. Výroční zpráva se předkládá radě a prostřednictvím vysokého představitele Radě, která ji postoupí Evropskému parlamentu, Komisi a členským státům.
9. Ředitel je odpovědný radě.
Článek 7
Zaměstnanci
1. Zaměstnanci ústavu sestávají z analytiků a administrativních pracovníků, mají status smluvních zaměstnanců a jsou přijímáni z řad státních příslušníků členských států.
Analytici ústavu jsou přijímání podle svých vědeckých zásluh, zkušeností a odborných znalostí významných s ohledem na poslání a úkoly ústavu stanovené v článku 2 a na základě spravedlivého a transparentního výběrového řízení.
Zaměstnanecký řád ústavu přijme Rada na doporučení ředitele.
2. Výzkumníci a stážisté mohou být rovněž přijímáni na příležitostném a krátkodobém základě.
Po dohodě s ředitelem a poté, co je informována rada, mohou být k ústavu vysláni výzkumníci na dobu určitou, a to buď na místa v organizační struktuře ústavu, nebo pro zvláštní úkoly a projekty týkající se poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2.
Podle zaměstnaneckého řádu ústavu lze zaměstnance vyslat v zájmu ústavu na dobu určitou na pracovní místo mimo ústav.
Ustanovení týkající se vyslání přijímá rada na návrh ředitele.
Článek 8
Nezávislost a samostatnost
Ředitel a analytici požívají při provádění činností ústavu vědecké nezávislosti a operační samostatnosti.
Článek 9
Pracovní program
1. Každý rok do 31. října vypracuje ředitel návrh ročního pracovního programu na následující rok, doplněný orientačními dlouhodobými výhledy na nadcházející roky, a předloží ho radě ke schválení.
2. Výkonná rada schválí roční pracovní program každý rok do 30. listopadu.
Článek 10
Rozpočet
1. Veškeré položky příjmů a výdajů ústavu jsou zahrnuty do odhadů vypracovaných pro každý rozpočtový rok, který odpovídá kalendářnímu roku, a jsou vykázány v rozpočtu ústavu, který obsahuje seznam zaměstnanců.
2. Příjmy a výdaje vykázané v rozpočtu ústavu musí být vyrovnané.
3. Příjmy ústavu jsou tvořeny příspěvky členských států stanovenými v závislosti na výši hrubého národního důchodu (HND). Na návrh ředitele a po schválení radou lze pro zvláštní projekty týkající se poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2 přijmout další příspěvky z jiných zdrojů, zejména od jednotlivých členských států či orgánů Unie.
Článek 11
Rozpočtový proces
1. Každý rok do 31. října předloží ředitel radě návrh ročního rozpočtu ústavu zahrnující správní výdaje, provozní výdaje a očekávané příjmy včetně dalších příspěvků na zvláštní projekty uvedených v čl. 10 odst. 3.
2. Každý rok do 30. listopadu schválí rada roční rozpočet ústavu jednomyslným rozhodnutím zástupců členských států.
3. V případě nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídaných okolností může ředitel předložit radě návrh opravného rozpočtu. Rada s náležitým ohledem na naléhavost věci schválí opravný rozpočet jednomyslným rozhodnutím zástupců členských států.
4. Každý rok do 31. března předloží ředitel Radě a radě podrobné účetnictví všech příjmů a výdajů z předchozího rozpočtového roku, včetně zprávy o činnosti ústavu.
5. Rada udělí řediteli absolutorium za plnění rozpočtu ústavu.
Článek 12
Finanční pravidla
Rada vypracuje na návrh ředitele a se souhlasem Rady podrobná finanční pravidla určující zejména postup při sestavování, plnění a kontrole rozpočtu ústavu.
Článek 13
Výsady a imunity
1. Výsady a imunity ředitele a zaměstnanců ústavu jsou stanoveny v rozhodnutí zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, ze dne 15. října 2001 o výsadách a imunitách udělených Ústavu Evropské unie pro bezpečnostní studia a Satelitnímu středisku Evropské unie a jejich orgánům a zaměstnancům. Do vstupu uvedeného rozhodnutí v platnost může příslušné výsady a imunity udělit řediteli a zaměstnancům ústavu hostitelský členský stát.
2. Výsady a imunity ústavu jsou uvedeny v Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Evropské unie, který je připojen ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU.
Článek 14
Právní odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost ústavu se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené ústavem.
3. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči ústavu se řídí příslušnými předpisy týkajícími se zaměstnanců ústavu.
Článek 15
Přístup k dokumentům
Rada přijme na návrh ředitele pravidla pro přístup veřejnosti k dokumentům ústavu, přičemž zohlední zásady a omezení stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (2).
Článek 16
Ochrana utajovaných informací EU
Na ústav se vztahuje rozhodnutí Rady 2013/488/EU (3).
Článek 17
Spolupráce s členskými státy a s orgány, institucemi a subjekty Unie
V zájmu plnění svého poslání a úkolů stanovených v článku 2 ústav úzce spolupracuje s členskými státy a ESVČ. V případě potřeby ústav rovněž naváže pracovní vztahy s orgány Unie, jakož i s příslušnými institucemi a subjekty Unie, včetně Evropské bezpečnostní a obranné školy, za účelem výměny odborných znalostí a poradenství v oblastech společného zájmu. Ústav může s orgány, institucemi a subjekty Unie rovněž provádět společné projekty.
Článek 18
Ochrana údajů
Rada přijme na návrh ředitele prováděcí předpisy týkající se nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4).
Článek 19
Podávání zpráv
Do 31. července 2016 předloží vysoký představitel Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí, v případě potřeby doplněnou o patřičná doporučení.
Článek 20
Zrušení
Společná akce 2001/554/SZBP se zrušuje.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 10. února 2014.
NEUVOSTON PÄÄTÖS 2014/75/YUTP,
annettu 10 päivänä helmikuuta 2014,
Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitoksesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan ja 31 artiklan 1 kohdan,
ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Neuvosto hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2001 yhteisen toiminnan 2001/554/YUTP (1).
(2)
Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitoksen, jäljempänä ’tutkimuslaitos’, olisi neuvoston poliittisessa valvonnassa ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, operatiivisessa ohjauksessa avustettava Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP), mukaan lukien yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (YTPP) sekä muu unionin ulkoinen toiminta, täytäntöönpanossa.
(3)
Tutkimuslaitoksen olisi oltava oikeushenkilö, ja sen olisi toimittava tieteellisesti täysin riippumattomasti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston ja korkean edustajan toimivaltaa.
(4)
Korkea edustaja esitti 20 päivänä syyskuuta 2011 yhteisen toiminnan 2001/554/YUTP 19 artiklan mukaisesti neuvostolle kertomuksen tutkimuslaitoksen toiminnasta. Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) pani merkille tämän kertomuksen ja antoi 1 päivänä helmikuuta 2012 suosituksen, jonka mukaan neuvoston olisi muutettava yhteistä toimintaa 2001/554/YUTP.
(5)
Oikeudellisen selkeyden vuoksi on aiheellista konsolidoida aikaisemmat muutokset ja ehdotetut uudet muutokset yhdeksi uudeksi päätökseksi sekä kumota yhteinen toiminta 2001/554/YUTP,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Toiminnan jatkuvuus ja toimipaikka
1. Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitos, jäljempänä ’tutkimuslaitos’, joka on perustettu yhteisellä toiminnalla 2001/554/YUTP, jatkaa toimintaansa tämän päätöksen mukaisesti.
2. Kaikki olemassa olevat oikeudet ja velvollisuudet sekä kaikki säännöt, jotka on hyväksytty yhteisen toiminnan 2001/554/YUTP puitteissa, ovat edelleen voimassa. Erityisesti kaikki nykyiset palvelukseen ottamista koskevat sopimukset ja niistä johtuvat oikeudet pysyvät edelleen voimassa.
3. Tutkimuslaitoksen toimipaikka on Pariisissa. Brysselin toimintojen organisoinnin helpottamiseksi tutkimuslaitoksella on yhteystoimisto Brysselissä. Tutkimuslaitoksen organisaatio on joustava, ja siinä kiinnitetään erityistä huomiota laatuun ja tehokkuuteen myös henkilöstön tasolla.
2 artikla
Toiminnan tarkoitus ja tehtävät
1. Tutkimuslaitos osallistuu tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa EU:n strategisen ajattelun kehittämiseen unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP), mukaan lukien konfliktinesto ja rauhan rakentaminen, sekä unionin muun ulkoisen toiminnan alalla EU:n ulkoista toimintaa koskevien analyysi-, ennakointi- ja verkottumisvalmiuksien parantamiseksi.
2. Tutkimuslaitoksen toiminnassa keskitytään toimintapoliittisten analyysien toteuttamiseen ja niitä koskevaan tiedottamiseen, tulosten levittämiseen ja keskustelujen järjestämiseen, verkottumistapahtumien ja työpajojen järjestämiseen sekä tarpeellisen dokumentaation keräämiseen unionin ja jäsenvaltioiden virkamiehiä ja asiantuntijoita varten.
3. Lisäksi tutkimuslaitos edistää yhteyksiä tiedemaailmaan, pohdintaryhmiin ja asiaankuuluviin kansalaisyhteiskunnan toimijoihin Euroopassa, Atlantin takana ja yleensä kansainvälisen yhteisön piirissä toimien yhteyspisteenä unionin toimielinten ja ulkopuolisten asiantuntijoiden välillä, turvallisuusalan toimijat mukaan lukien.
3 artikla
Poliittinen valvonta ja operatiivinen ohjaus
1. Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) vastaa neuvoston alaisuudessa tutkimuslaitoksen toiminnan poliittisesta valvonnasta. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, antaa tutkimuslaitokselle operatiivista ohjausta hänelle YUTP:n ja erityisesti YTPP:n osalta kuuluvien tehtävien mukaisesti.
2. Tätä poliittista valvontaa ja operatiivista ohjausta toteutetaan puuttumatta tutkimuslaitoksen tieteelliseen riippumattomuuteen ja itsenäiseen toimintaan sen suorittaessa toimeksiantoaan ja tehtäviään.
4 artikla
Oikeushenkilön asema
Tutkimuslaitoksella on sellainen oikeushenkilön asema, joka on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi ja tavoitteisiin pääsemiseksi. Se voi erityisesti tehdä sopimuksia, hankkia tai luovuttaa kiinteää ja irtainta omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. Tutkimuslaitos on voittoa tavoittelematon yhteisö. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittaessa toimenpiteet myöntääkseen tutkimuslaitokselle lainsäädäntönsä mukaisesti oikeushenkilöille myönnettävän oikeuskelpoisuuden.
5 artikla
Johtokunta
1. Tutkimuslaitoksella on johtokunta, joka hyväksyy sen vuosittaisen ja pitkän aikavälin työohjelman ja tarvittavan talousarvion. Johtokunta keskustelee tutkimuslaitoksen toimeksiantoon, tehtäviin, toimintaan ja henkilöstöön liittyvistä asioista.
2. Johtokunnan puheenjohtajana toimii korkea edustaja tai hänen edustajansa. Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) huolehtii johtokunnan sihteeristön tehtävistä.
3. Johtokunta muodostuu jäsenvaltioiden nimeämistä edustajista, joita on yksi jäsenvaltiota kohden. Kutakin johtokunnan jäsentä voi edustaa tai avustaa varajäsen. Komissio, joka osallistuu johtokunnan työhön, nimeää siihen myös edustajan.
4. Tutkimuslaitoksen johtaja tai hänen edustajansa osallistuu pääsääntöisesti johtokunnan kokouksiin. Myös sotilasesikunnan pääjohtaja ja sotilaskomitean puheenjohtaja tai heidän edustajansa voivat osallistua johtokunnan kokouksiin.
5. Jäsenvaltioiden edustajat tekevät johtokunnan päätökset määräenemmistöllä siten, että äänet painotetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän päätöksen 11 artiklan 2 ja 3 kohdan soveltamista. Johtokunta vahvistaa työjärjestyksensä.
6. Johtokunta voi päättää perustaa tilapäisiä työryhmiä tai pysyviä komiteoita, jotka käsittelevät erityisiä kysymyksiä tai sen yleiseen vastuualaan kuuluvia asioita ja toimivat sen valvonnassa. Tällaisen työryhmän tai komitean perustamista koskevassa päätöksessä määritellään sen toimeksianto, kokoonpano ja toimiaika.
7. Puheenjohtaja kutsuu johtokunnan koolle vähintään kaksi kertaa vuodessa. Se kutsutaan koolle myös, jos vähintään kolmasosa sen jäsenistä sitä pyytää.
6 artikla
Johtaja
1. Johtokunta nimittää tutkimuslaitoksen johtajaksi jäsenvaltion kansalaisen korkean edustajan suosituksen perusteella. Johtaja nimitetään kolmen vuoden toimikaudeksi, ja tätä kautta voidaan jatkaa yhdellä kahden vuoden toimikaudella.
2. Johtajaehdokkaiden olisi oltava henkilöitä, joilla on tunnustettu pitkäaikainen asiantuntemus ja kokemus ulkosuhteista, turvallisuuspolitiikasta ja diplomatiasta sekä näiden alojen tutkimuksesta. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava ehdokkaat korkealle edustajalle, joka toimittaa nämä tiedot johtokunnalle. Esivalintaprosessin järjestämisestä vastaa korkea edustaja. Esivalintalautakunta muodostuu kolmesta EUH:n ja kolmesta puheenjohtajakolmikkona olevien jäsenvaltioiden edustajasta, ja sen puheenjohtajana toimii korkea edustaja tai hänen edustajansa. Esivalinnan tulosten perusteella korkea edustaja toimittaa johtokunnalle suosituksen, joka sisältää luettelon ainakin kolmesta ensisijalle asetetusta ehdokkaasta, jossa he ovat esivalintalautakunnan päättämässä paremmuusjärjestyksessä.
3. Johtaja on tutkimuslaitoksen laillinen edustaja.
4. Johtaja vastaa tutkimuslaitoksen muun henkilöstön palvelukseen ottamisesta. Johtokunnan jäsenille on ilmoitettava etukäteen analyysin tekijöiden nimittämisestä.
5. Johtaja voi nimittää apulaisjohtajan saatuaan siihen johtokunnan suostumuksen ja ottamalla huomioon tutkimuslaitoksen vuotuisen talousarvion hyväksymisen taloutta koskevat seuraukset. Apulaisjohtaja nimitetään enintään kolmen vuoden toimikaudeksi, ja tätä kautta voidaan jatkaa yhdellä kahden vuoden toimikaudella.
6. Johtaja vastaa siitä, että tutkimuslaitoksen toimeksianto ja tehtävät suoritetaan 2 artiklan mukaisesti. Johtajan on huolehdittava siitä, että tutkimuslaitoksessa on korkeatasoinen asiantuntemus ja ammatillisuus sekä että se toimii tehokkaasti ja tuloksellisesti.
Johtaja vastaa myös seuraavista tehtävistä:
a)
ehdotuksen laatiminen tutkimuslaitoksen vuotuiseksi työohjelmaksi sekä sen toimintaa koskevaksi vuosikertomukseksi;
b)
johtokunnan työskentelyn valmistelu;
c)
tutkimuslaitoksen päivittäinen hallinto;
d)
kaikki henkilöstökysymykset;
e)
tutkimuslaitoksen tilinpäätöksen laatiminen ja sen talousarvion toteuttaminen;
f)
vuotuisen työohjelman antaminen PTK:lle tiedoksi;
g)
huolehtiminen yhteyksistä ja tiiviistä yhteistyöstä unionin, kansallisten ja kansainvälisten alan laitosten kanssa.
Johtajan olisi, johtokuntaa kuultuaan, myös selvitettävä mahdollisuuksia saada tutkimuslaitoksen talousarvioon lisärahoitusta.
7. Johtajalla on tutkimuslaitoksen hyväksytyn työohjelman ja talousarvion puitteissa valtuudet tehdä sopimuksia, ottaa palvelukseen talousarviossa hyväksytty henkilöstö ja hyväksyä tutkimuslaitoksen toiminnan kannalta välttämättömät menot.
8. Johtaja laatii tutkimuslaitoksen toimintaa koskevan vuosikertomuksen viimeistään seuraavan vuoden maaliskuun 31 päivänä. Vuosikertomus toimitetaan johtokunnalle ja korkean edustajan välityksellä neuvostolle, joka toimittaa sen edelleen Euroopan parlamentille, komissiolle ja jäsenvaltioille.
9. Johtaja vastaa toiminnastaan johtokunnalle.
7 artikla
Henkilöstö
1. Tutkimuslaitoksen henkilöstöllä, joka koostuu analyysin tekijöistä ja hallintohenkilöstöstä, on sopimussuhteisten työntekijöiden asema, ja heidät otetaan palvelukseen jäsenvaltioiden kansalaisten keskuudesta.
Tutkimuslaitoksen analyysin tekijät otetaan palvelukseen 2 artiklassa esitettyjen tutkimuslaitoksen toimeksiannon ja tehtävien kannalta asianmukaisten tieteellisten ansioiden, kokemuksen ja asiantuntemuksen perusteella sekä oikeudenmukaisten ja avoimien kilpailumenettelyjen kautta.
Neuvosto hyväksyy tutkimuslaitoksen henkilöstösäännöt johtajan suosituksesta.
2. Tutkijoita ja harjoittelijoita voidaan ottaa palvelukseen tilapäisesti ja lyhytaikaisesti.
Johtajan suostumuksella ja sen jälkeen kun johtokunnalle on annettu asiasta tieto, tutkijoita voidaan siirtää tutkimuslaitoksen palvelukseen määräajaksi joko tutkimuslaitoksen organisaation mukaisiin toimiin tai erityisiin tehtäviin ja hankkeisiin, joilla on merkitystä 2 artiklassa säädettyjen tutkimuslaitoksen toimeksiannon ja tehtävien kannalta.
Henkilökuntaan kuuluvia voidaan tutkimuslaitoksen henkilöstösääntöjen mukaisesti siirtää määräajaksi tutkimuslaitoksen ulkopuolisiin tehtäviin, jos se on tutkimuslaitoksen etujen mukaista.
Johtokunta hyväksyy johtajan ehdotuksesta tilapäistä tehtäviin siirtämistä koskevat määräykset.
8 artikla
Riippumattomuus ja itsenäisyys
Johtaja ja analyysin tekijät ovat tutkimuslaitoksen toiminnan toteuttamisessa tieteellisesti riippumattomia ja toimivat itsenäisesti.
9 artikla
Työohjelma
1. Johtaja laatii viimeistään kunkin vuoden lokakuun 31 päivänä ehdotuksen seuraavan vuoden vuotuiseksi työohjelmaksi, johon liitetään ohjeelliset pitkän aikavälin tulevaisuudennäkymät seuraaville vuosille, ja toimittaa sen johtokunnan hyväksyttäväksi.
2. Johtokunta hyväksyy vuotuisen työohjelman viimeistään kunkin vuoden marraskuun 30 päivänä.
10 artikla
Talousarvio
1. Tutkimuslaitoksen kaikki tulo- ja menoerät sisällytetään kutakin kalenterivuotta vastaavaa varainhoitovuotta varten laadittaviin arvioihin, ja ne otetaan tutkimuslaitoksen talousarvioon, jossa on myös luettelo henkilöstöstä.
2. Tutkimuslaitoksen talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.
3. Tutkimuslaitoksen tulot muodostuvat jäsenvaltioiden bruttokansantuloon perustuvista rahoitusosuuksista. Muista lähteistä, erityisesti jäsenvaltioilta ja unionin toimielimiltä, peräisin olevaa lisärahoitusta voidaan johtajan ehdotuksesta ja johtokunnan annettua hyväksyntänsä ottaa vastaan erityisiin hankkeisiin, joilla on merkitystä 2 artiklassa säädettyjen tutkimuslaitoksen toimeksiannon ja tehtävien kannalta.
11 artikla
Talousarviomenettely
1. Johtaja toimittaa johtokunnalle viimeistään kunkin vuoden lokakuun 31 päivänä tutkimuslaitoksen vuotuisen talousarvioesityksen, joka kattaa hallintomenot, toimintamenot ja odotetut tulot, mukaan lukien 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu erityisiin hankkeisiin saatu lisärahoitus.
2. Johtokunta hyväksyy jäsenvaltioiden edustajien yksimielisellä päätöksellä tutkimuslaitoksen vuotuisen talousarvion viimeistään kunkin vuoden marraskuun 30 päivänä.
3. Väistämättömissä, poikkeuksellisissa tai odottamattomissa olosuhteissa johtaja voi tehdä johtokunnalle esityksen lisätalousarvioksi. Johtokunta hyväksyy lisätalousarvion jäsenvaltioiden edustajien yksimielisellä päätöksellä ottaen asianmukaisesti huomioon asian kiireellisyyden.
4. Johtaja toimittaa vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta neuvostolle ja johtokunnalle yksityiskohtaisen tilinpäätöksen edellisen varainhoitovuoden kaikista tuloista ja menoista sekä kertomuksen tutkimuslaitoksen toiminnasta.
5. Johtokunta myöntää johtajalle tutkimuslaitoksen talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden.
12 artikla
Varainhoitoa koskevat säännöt
Johtokunta laatii neuvoston suostumuksella ja johtajan ehdotuksesta yksityiskohtaiset varainhoitoa koskevat säännöt, joissa määritellään erityisesti tutkimuslaitoksen talousarvion laatimista, toteuttamista ja valvontaa koskeva menettely.
13 artikla
Erioikeudet ja vapaudet
1. Johtajan ja tutkimuslaitoksen henkilöstön erioikeuksista ja vapauksista säädetään Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitokselle ja Euroopan unionin satelliittikeskukselle sekä niiden elimille ja henkilöstön jäsenille myönnettävistä erioikeuksista ja vapauksista 15 päivänä lokakuuta 2001 tehdyllä neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksellä. Tuon päätöksen voimaantuloon asti isäntävaltio voi myöntää johtajalle ja tutkimuslaitoksen henkilöstölle siinä säädetyt erioikeudet ja vapaudet.
2. Tutkimuslaitoksen erioikeuksista ja vapauksista määrätään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa (N:o 7) Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista.
14 artikla
Oikeudellinen vastuu
1. Sopimussuhteeseen perustuva tutkimuslaitoksen vastuu määräytyy asianomaiseen sopimukseen sovellettavan lainsäädännön mukaan.
2. Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta antaa ratkaisuja tutkimuslaitoksen tekemässä sopimuksessa olevan välityslausekkeen nojalla.
3. Henkilöstön jäsenten henkilökohtaista vastuuta tutkimuslaitosta kohtaan säännellään tutkimuslaitoksen henkilöstöön sovellettavilla asiaa koskevilla määräyksillä.
15 artikla
Oikeus tutustua asiakirjoihin
Johtokunta hyväksyy johtajan ehdotuksesta säännöt tutkimuslaitoksen asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi ottaen huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (2) säädetyt periaatteet ja rajoitukset.
16 artikla
EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaaminen
Tutkimuslaitos soveltaa neuvoston päätöstä 2013/488/EU (3).
17 artikla
Yhteistyö jäsenvaltioiden sekä unionin toimielinten, elinten ja virastojen kanssa
Tutkimuslaitos tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja EUH:n kanssa sen 2 artiklassa säädettyjen toimeksiannon ja tehtävien toteuttamiseksi. Tutkimuslaitos luo myös tarvittaessa yhteistyösuhteet unionin toimielimiin sekä asiaan kuuluviin unionin elimiin ja virastoihin, erityisesti Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemiaan (ETPA) asiantuntemuksen ja neuvojen vaihtamiseksi yhteisesti kiinnostavilla aloilla. Tutkimuslaitos voi myös toteuttaa yhteisiä hankkeita unionin toimielinten, elinten ja virastojen kanssa.
18 artikla
Tietosuoja
Johtajan ehdotuksesta johtokunta hyväksyy Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (4) täytäntöönpanoa koskevat säännöt.
19 artikla
Raportointi
Korkea edustaja esittää neuvostolle viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2016 kertomuksen tämän päätöksen täytäntöönpanosta ja liittää siihen tarvittaessa aiheellisia suosituksia.
20 artikla
Kumoaminen
Kumotaan yhteinen toiminta 2001/554/YUTP.
21 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2014.