PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 721/2013
ze dne 22. července 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 405/2011, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
V dubnu 2011 uložila Rada nařízením (EU) č. 405/2011 (2) (dále jen „konečné nařízení“) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 pocházejících z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí konečného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.
(2)
Konečná opatření sestávala z valorických vyrovnávacích cel v rozmezí od 3,3 % do 4,3 % vztahujících se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců, ze 4,0% celní sazby uložené spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a ze zbytkové celní sazby ve výši 4,3 % uložené všem ostatním společnostem v Indii.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(3)
Žádost o částečný prozatímní přezkum podala společnost Viraj Profiles Vpl. Ltd., vyvážející výrobce z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost se omezovala jen na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele. Žadatel poskytl důkazy prima facie, že okolnosti týkající se subvencování, na jejichž základě byla uložena opatření, se významně změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. srpna 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení, který se omezí na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele.
1.3 Období přezkumného šetření
(5)
Přezkumné šetření subvencování se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.4 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně informovala žadatele, vládu Indie a Sdružení EUROFER jako zástupce výrobního odvětví Unie v původním šetření (dále jen „výrobní odvětví Unie“) o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Písemné a ústní připomínky předložené stranami v době zahájení řízení byly zváženy a popřípadě zohledněny.
(8)
K získání informací, které Komise považovala ke svému šetření za nezbytné, zaslala žadateli dotazník. Kromě toho zaslala dotazník také indické vládě.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od žadatele a od indické vlády.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. Uskutečnily se inspekce na místě v prostorách žadatele.
2. DOTČENÝ VÝROBEK
(11)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v původním šetření, totiž tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89, pocházející z Indie.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(12)
Na základě informací, které předložila indická vláda a zúčastněné strany, a na základě odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které žadatel údajně využíval:
a)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
b)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
c)
režim vývozních úvěrů.
(13)
Režimy uvedené pod písmeny a) a b) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu z roku 1992 (zákon č. 22/1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou shrnuty v dokumentu nazvaném „Dokumenty o politice zahraničního obchodu“, který ministerstvo obchodu vydává jednou za pět let a pravidelně ho aktualizuje. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření, má název „Politika zahraničního obchodu v období 2009-2014“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy, jimiž se politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“, která se pravidelně aktualizuje.
(14)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše pod písmenem c) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat komerčním bankám pokyny v oblasti vývozních úvěrů.
(15)
Na základě tvrzení výrobního odvětví Unie Komise dále zkoumala, zda žadatel:
a)
využíval režim osvobození od daně z elektřiny;
b)
využíval místní subvenční programy státu Maháráštra;
c)
využíval výhod plynoucích z levnějších vstupů;
d)
využíval pobídek týkajících se výroby a distribuce energie;
e)
využíval výhod z nákupu levných surovin od zahraničních společností ve spojení.
(16)
Komise rovněž ověřila, že tyto režimy, které byly prošetřeny v původním šetření:
a)
režim Duty Entitlement Passbook;
b)
režim Advanced Authorization Scheme,
žadatel stále nevyužívá.
3.2 Zjištění
3.2.1 Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(17)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky na úrovni 0,02 % byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz
(18)
Bylo zjištěno, že žadatel měl status subjektu orientovaného na vývoz a v období přezkumného šetření dostával subvence v rámci tohoto režimu.
(19)
Co se týče tohoto režimu, společnost tvrdila, že Komise by se měla odchýlit od způsobu výpočtu výhody poskytované v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz, který byl použit v původním šetření. Společnost tvrdila, že s některými výhodami v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz by se mělo zacházet jako s přípustným systémem navracení cla ve smyslu přílohy II a III základního nařízení, a neměly by proto být napadnutelné.
(20)
Jelikož však bylo zjištěno, že bez ohledu na to, jaká metoda výpočtu se použije, míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim nebude vyšší než 0,22 %, tj. celkové rozpětí subvence bude pod minimální úrovní, bylo rozhodnuto dále toto tvrzení neanalyzovat v rámci tohoto přezkumného šetření.
3.2.3 Režim exportních úvěrů
(21)
Bylo zjištěno, že žadatel tento režim v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.4 Režim osvobození od daně z elektřiny
(22)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.5 Místní subvenční programy státu Maháráštra
(23)
Bylo zjištěno, že žadatel tyto programy v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.6 Ostatní
(24)
Šetření neodhalilo žádné další výhody pro žadatele v období přezkumného šetření, které by se týkaly podmínek nákupu surovin a energie a které by znamenaly finanční příspěvek indické vlády, a mohly by proto být považovány za subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Proto byla tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 15. bodě odůvodnění pod písmeny c) až e) shledána v rámci tohoto přezkumu nepodstatnými.
4. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(25)
Připomíná se, že původní šetření stanovilo hodnotově vyjádřenou výši napadnutelných subvencí pro žadatele na 4,3 %.
(26)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření činila hodnotově vyjádřená výše napadnutelných subvencí pro žadatele, vyplývající pouze z jednoho režimu subvencování, 0,22 %.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že míra subvencování žadatele - dotčeného vyvážejícího výrobce - se snížila.
(28)
Rovněž se zkoumalo, zda lze změnu okolností, pokud jde o zkoumané režimy, považovat za změnu trvalé povahy.
(29)
Jak již bylo uvedeno, pokud jde o režim podpory vývozu kapitálového zboží, zjištění učiněná během tohoto prozatímního přezkumu potvrdila zjištění původního šetření, kdy bylo konstatováno, že subvence poskytnutá v rámci tohoto režimu je nevýznamná.
(30)
Kromě toho při předchozím šetření vyplývala hlavní výhoda z režimu pro podniky orientované na vývoz, ale během období přezkumného šetření se výhoda v rámci tohoto režimu výrazně snížila. Byly získány důkazy o tom, že tato změna je trvalé povahy, neboť se vztahuje k snížení celní sazby na nerezový ocelový šrot a feronikl, což jsou dvě hlavní suroviny používané žadatelem při výrobě dotčeného výrobku.
5. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(31)
Z výše uvedeného vyplývá, že žadatel bude nadále příjemcem subvencí ve výši, která je pod minimální úrovní. Proto se považuje za vhodné změnit vyrovnávací celní sazbu použitelnou na žadatele, a zohlednit tak aktuální úroveň subvencování. Tato celní sazba by měla být pro žadatele stanovena na 0 %.
(32)
Pokud jde o celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců uvedených v příloze konečného nařízení, je třeba poznamenat, že současné podrobné podmínky prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se od předchozího šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb těchto společností. Proto celní sazby, které se vztahují na společnosti uvedené v příloze konečného nařízení, by měly zůstat beze změny.
(33)
Pokud jde o celní sazbu všech ostatních společností, je třeba upozornit, že v rámci původního šetření byla její úroveň stanovena na úrovni nejvyššího individuálního rozpětí subvence zjištěného u společností zařazených do vzorku. Odpovídalo to rozpětí subvence žadatele. Vzhledem k tomu, že po tomto prozatímním přezkumu se rozpětí žadatele změnilo, měla by se sazba pro všechny ostatní společnosti změnit a stanovit na úrovni dalšího nejvyššího rozpětí subvence. Vzhledem k tomu, že další nejvyšší sazba je ta, která se vztahuje na společnosti uvedené v příloze, měla by být stanovena celní sazba pro všechny ostatní společnosti na této úrovni, tj. 4 %.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(34)
Indická vláda a ostatní zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se Komise rozhodla navrhnout změnu celní sazby platné pro žadatele.
(35)
Písemné a ústní připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
(36)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 405/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Společnosti uvedené v příloze
4,0
B005
Všechny ostatní společnosti
4,0
B999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 2013.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 721/2013,
annettu 22 päivänä heinäkuuta 2013,
lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 405/2011 muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 19 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Aiempi tutkimus ja voimassa olevat tasoitustoimenpiteet
(1)
Neuvosto otti huhtikuussa 2011 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 405/2011 (2), jäljempänä ’lopullista tullia koskeva asetus’, käyttöön lopullisen tasoitustullin tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89, tuonnissa. Lopullista tullia koskevan asetuksen antamiseen johtanutta tutkimusta kutsutaan jäljempänä ’alkuperäiseksi tutkimukseksi’.
(2)
Toimenpiteet muodostuivat arvoon perustuvista tasoitustulleista, joiden määrä vaihteli tiettyjen nimeltä mainittujen viejien tuontiin sovellettavasta 3,3-4,3 prosentista ja otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten tuontiin sovellettavasta 4,0 prosentista kaikkiin muihin intialaisiin yrityksiin sovellettavaan 4,3 prosentin jäännöstulliin.
1.2 Osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepano
(3)
Osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esitti Intiassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja Viraj Profiles Vpl. Ltd., jäljempänä ’pyynnön esittäjä’. Pyyntö rajoittuu tuen tarkasteluun pyynnön esittäjän osalta. Pyynnön esittäjä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että tukea koskevat olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet otettiin käyttöön, olivat muuttuneet merkittävästi ja että nämä muutokset olivat pysyviä.
(4)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa varten oli olemassa riittävä näyttö, mistä syystä se ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä elokuuta 2012 julkaistussa ilmoituksessa (3), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, panevansa perusasetuksen 19 artiklan nojalla vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajoitettiin koskemaan tuen tarkastelua pyynnön esittäjän osalta.
1.3 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
(5)
Tuen tarkastelua koskeva tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.
1.4 Tutkimuksen osapuolet
(6)
Komissio ilmoitti virallisesti osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen vireillepanosta pyynnön esittäjälle, Intian viranomaisille ja EUROFERille, jäljempänä ’unionin tuotannonala’, joka edusti unionin tuotannonalaa alkuperäisessä tutkimuksessa. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(7)
Osapuolten menettelyn vireillepanovaiheessa esittämät suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja otettiin tarvittaessa huomioon.
(8)
Saadakseen tutkimuksen kannalta välttämättömät tiedot komissio lähetti kyselylomakkeen pyynnön esittäjälle. Kyselylomake lähetettiin myös Intian viranomaisille.
(9)
Vastaukset kyselomakkeeseen saatiin sekä pyynnön esittäjältä että Intian viranomaisilta.
(10)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tuen määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Pyynnön esittäjän toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE
(11)
Tämän tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa määritelty tuote eli Intiasta peräisin olevat ruostumattomasta teräksestä valmistetut tangot, jotka eivät ole enempää valmistetut kuin kylmänä muokatut tai kylmänä viimeistellyt, muut kuin poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset ja läpimitaltaan vähintään 80 mm:n tangot, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89.
3. TUET
3.1 Johdanto
(12)
Komissio tutki Intian viranomaisten ja asianomaisten osapuolten toimittamien tietojen sekä komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joista pyynnön esittäjä väitteiden mukaan saa tukea:
a)
Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);
b)
Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOU);
c)
Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS).
(13)
Edellä a ja b alakohdassa tarkoitetut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act) nro 22/1992. Ulkomaankauppalaissa Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa (Foreign Trade Policy -asiakirjat, FTP-asiakirjat), jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kannalta merkityksellinen on ulkomaankauppapolitiikkaa vuosina 2009-2014 käsittelevä asiakirja FTP 09-14. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät FTP 09-14 -asiakirjaan liittyviä menettelyjä käsikirjassa ”Handbook of Procedures, Volume I”, jäljempänä ’HOP I 09-14’, joka saatetaan ajan tasalle säännöllisesti.
(14)
Edellä c alakohdassa tarkoitettu vientiluottojärjestelmä ECS perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A §:ään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa.
(15)
Lisäksi komissio tarkasteli unionin tuotannonalan esittämien väitteiden perusteella seuraavaa:
a)
saako pyynnön esittäjä etua sähköverosta vapauttamista (Electricity Duty Exemption, EDS) koskevasta järjestelmästä,
b)
osallistuuko pyynnön esittäjä Maharashtran osavaltion paikallisiin tukiohjelmiin,
c)
tarjotaanko pyynnön esittäjälle tuotantopanoksia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan,
d)
hyötyykö pyynnön esittäjä sähköntuotantoon ja -jakeluun liittyvistä kannustimista,
e)
voiko pyynnön esittäjä hankkia raaka-aineita edullisesti siihen etuyhteydessä olevilta offshore-yhtiöiltä.
(16)
Lisäksi komissio tarkisti vielä, että seuraavista alkuperäisessä tutkimuksessa tutkituista järjestelmistä:
a)
tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
b)
ennakkolupajärjestelmä (Advanced Authorization Scheme, AAS)
ei enää myönnetä tukea pyynnön esittäjälle.
3.2 Havainnot
3.2.1 Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
(17)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että pyynnön esittäjä käytti tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Saadut kannustimet olivat kuitenkin merkityksettömiä, 0,02 prosenttia. Sen vuoksi katsottiin, että ei ollut tarpeen arvioida tasoitustoimenpiteiden soveltamista tarkemmin tämän järjestelmän osalta.
3.2.2 Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOU)
(18)
Todettiin, että pyynnön esittäjällä oli vientiin suuntautuneen yksikön asema, ja se sai tukea tästä järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(19)
Tämän järjestelmän osalta yritys väitti, että komission olisi poikettava alkuperäisessä tutkimuksessa käytetystä EOU-järjestelmästä saatavaa etua koskevasta laskutavasta. Yritys väitti, että tiettyjä EOU-järjestelmän mukaisia etuja olisi pidettävä perusasetuksen liitteissä II ja III tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä, minkä vuoksi ne eivät mahdollista tasoitustullin käyttöönottoa.
(20)
Koska tästä järjestelmästä saatavan tuen määrä ei kuitenkaan millään laskutavalla ylittäisi 0,22:ta prosenttia ja tukimarginaali olisi siten alle vähimmäistason, väitettä päätettiin olla analysoimatta tarkemmin tätä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa.
3.2.3 Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme)
(21)
Todettiin, että pyynnön esittäjä ei käyttänyt tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
3.2.4 Sähköverosta vapauttaminen (Electricity Duty Exemption Scheme)
(22)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että pyynnön esittäjä käytti tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Saadut kannustimet olivat kuitenkin merkityksettömiä. Sen vuoksi katsottiin, että ei ollut tarpeen arvioida tasoitustoimenpiteiden soveltamista tämän järjestelmän osalta.
3.2.5 Maharashtran osavaltion paikalliset tukiohjelmat (Local Subsidy Programs of the State of Maharashtra)
(23)
Todettiin, että pyynnön esittäjä ei käyttänyt tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
3.2.6 Muut
(24)
Tutkimuksessa ei käynyt ilmi, että pyynnön esittäjä olisi saanut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muita etuja, jotka liittyvät raaka-aineiden ja energian hankintaehtoihin ja jotka sisältäisivät Intian viranomaisten rahoitustukea ja joita voisi sen vuoksi pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna tukena. Sen vuoksi edellä 15 kappaleen c-e alakohdassa esitetyt unionin tuotannonalan väitteet katsottiin epäolennaisiksi tämän tarkastelun yhteydessä.
4. TASOITUSTOIMENPITEIDEN KÄYTTÖÖNOTON MAHDOLLISTAVIEN TUKIEN MÄÄRÄ
(25)
On syytä muistaa, että pyynnön esittäjän osalta tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määräksi vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa arvo-osuutena ilmaistuna 4,3 prosenttia.
(26)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pyynnön esittäjän tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän todettiin perustuvan ainoastaan yhteen tukijärjestelmään ja olevan arvo-osuutena ilmaistuna 0,22 prosenttia.
(27)
Edellä mainittu huomioon ottaen todetaan, että asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan saaman tuen taso on laskenut.
(28)
Tutkimuksessa tutkittiin myös, voitiinko olosuhteiden muutosta tutkittujen järjestelmien osalta pitää pysyvänä.
(29)
Kuten edellä todettiin, tässä välivaiheen tarkastelussa tehdyt EPCGS-järjestelmää (tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein) koskevat havainnot vahvistivat alkuperäisessä tutkimuksessa tehdyt havainnot siltä osin, että kyseisestä järjestelmästä saatujen tukiavustusten katsottiin olevan merkityksettömiä.
(30)
Alkuperäisen tutkimuksen aikana pyynnön esittäjä sai eniten etua EOU-järjestelmästä, mutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tästä järjestelmästä saadun tuen määrä on laskenut. On saatu näyttöä siitä, että muutos on luonteeltaan pysyvä, koska se liittyy ruostumattoman teräsromun ja ferronikkelin tullitariffien alenemiseen. Kyseiset aineet ovat pyynnön esittäjän tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käyttämät kaksi pääraaka-ainetta.
5. TASOITUSTOIMENPITEET
(31)
Edellä esitetyn perusteella on viitteitä siitä, että pyynnön esittäjä saa tulevaisuudessa edelleen tukea, jonka määrä on kuitenkin alle vähimmäistason. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa pyynnön esittäjään sovellettavan tasoitustullin määrää tuen nykytason huomioon ottamiseksi. Pyynnön esittäjään sovellettavan tullin määräksi olisi vahvistettava 0 prosenttia.
(32)
Lopullista tullia koskevan asetuksen liitteessä mainituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin tällä hetkellä sovellettavan tullin osalta on syytä huomata, että tutkittuja järjestelmiä koskevat voimassa olevat yksityiskohtaiset järjestelyt ja järjestelmien tasoitustoimenpiteiden alaisuus eivät ole muuttuneet suhteessa aiempaan tutkimukseen. Kyseisten yritysten tuki- ja tullitasoja ei siis ole syytä laskea uudelleen. Tämän vuoksi lopullista tullia koskevan asetuksen liitteessä lueteltuihin yrityksiin sovellettava tulli säilyy muuttumattomana.
(33)
Kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavan tullin osalta on syytä huomata, että kyseisen tullin taso vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa otokseen valittujen yritysten korkeimman yksittäisen tukimarginaalin tasoiseksi. Kyseinen taso vastasi pyynnön esittäjän tukimarginaalia. Koska pyynnön esittäjän tukimarginaali on muuttunut tämän välivaiheen tarkastelun seurauksena, kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia olisi tarkistettava ja se olisi vahvistettava seuraavaksi korkeimman tukimarginaalin tasoiseksi. Koska seuraavaksi korkein tullitaso on liitteessä lueteltuihin yrityksiin sovellettava tulli, kaikkiin muihin yrityksiin sovellettava tulli olisi vahvistettava tälle tasolle eli 4 prosentiksi.
6. ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE
(34)
Intian viranomaisille ja muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin esittää pyynnön esittäjään sovellettavan tullin muuttamista.
(35)
Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja otettiin tarvittaessa huomioon.
(36)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 405/2011 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:
”2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen tasoitustulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Liitteessä luetellut yritykset
4,0
B005
Kaikki muut yritykset
4,0
B999”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2013.