ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 28. ledna 2014
o existenci nadměrného schodku v Chorvatsku
(2014/56/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na připomínky Chorvatska,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)
Postup při nadměrném schodku podle článku 126 Smlouvy o fungování EU, upřesněný v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1), které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, předpokládá rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku. Další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku obsahuje Protokol č. 12 o postupu při nadměrném schodku, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování EU. Podrobná pravidla a definice pro použití ustanovení uvedeného protokolu stanoví nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (2).
(4)
Podle čl. 126 odst. 5 Smlouvy o fungování EU usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, předloží stanovisko dotyčnému členskému státu a informuje o tom Radu.
(5)
Komise je s ohledem na svou zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 126 odst. 4 Smlouvy o fungování EU toho názoru, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek. Komise proto dne 10. prosince 2013 předložila Chorvatsku takové stanovisko a informovala o tom Radu (3).
(6)
V čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU se stanoví, že Rada má zvážit všechny připomínky, které dotyčný členský stát případně učiní, předtím než po celkovém zhodnocení rozhodne, zda nadměrný schodek existuje. V případě Chorvatska vede toto celkové zhodnocení k následujícím závěrům.
(7)
Na základě revize rozpočtu na rok 2013 a návrhu rozpočtu na rok 2014 (4), který chorvatská vláda přijala a zaslala chorvatskému parlamentu dne 14. listopadu 2013, plánují chorvatské orgány celkový schodek veřejných financí ve výši 5,5 % HDP za rok 2013 oproti 5 % HDP za rok 2012 a očekávají, že míra zadlužení se v roce 2014 nezmění a že se v letech 2015 a 2016 pouze mírně sníží. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2013, vydané 5. listopadu 2013, se celkový schodek veřejných financí pohybuje výrazně nad referenční hodnotou ve výši 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě již v roce 2013, a pokud nebudou přijata vyrovnávací opatření, přesáhne v letech 2013-2015 úroveň 6 % HDP. Jak ukazuje zpráva vypracovaná Komisí na základě čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, plánované a předpokládané schodky jsou nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě, a nikoli na úrovni, která by se jí blížila. Překročení referenční hodnoty lze považovat za výjimečné ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Částečně zejména vyplývá z prudkého hospodářského propadu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Odhaduje se, že hospodářská aktivita od roku 2008, kdy dosahovala nejvyšší úrovně, poklesla téměř o 12 %. Podle odhadů reálný HDP v roce 2013 dále poklesne a teprve v roce 2014 se očekává mírné oživení. Na základě odhadu útvarů Komise vypočteného podle společně dohodnuté metodiky růst potenciálního produktu zaznamenal v roce 2009 stagnaci, v roce 2010 se dostal do záporných hodnot a od té doby se pohybuje v záporných číslech. Předpokládá se, že vypočtená mezera výstupu, jež je od roku 2009 záporná, se bude v posuzovaném období postupně zmenšovat, i když až do roku 2015 zůstane záporná, což potvrzuje hloubku a rozsah recese. Plánované překročení referenční hodnoty však nemůže být ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu považováno za dočasné. Na základě projekcí chorvatských orgánů a prognózy útvarů Komise z podzimu 2013 zůstane schodek veřejných financí výrazně nad referenční hodnotou jak v roce 2014, tak v roce 2015. Požadavek týkající se kritéria schodku stanoveného ve Smlouvě o fungování EU tak není splněn.
(8)
V návrhu rozpočtu na rok 2014 předpokládá vláda nárůst míry veřejného dluhu z 58,1 % v roce 2013 na 62 % v roce 2014 a dále na 64,1 % v roce 2015 a 64,7 % v roce 2016. Tyto údaje jsou mírně vyšší než údaje uvedené v pokynech pro hospodářskou a fiskální politiku Chorvatska ze září 2013, v nichž vláda předpokládala míru veřejného dluhu ve výši 56,6 % v roce 2013 a 60,6 % v roce 2014, 63,4 % v roce 2015 a 65,3 % v roce 2016. V prognóze útvarů Komise z podzimu 2013 se předpokládá poměr veřejného dluhu za rok 2013 na úrovni 59,7 %. Nedojde-li ke změně politiky, lze očekávat, že míra veřejného dluhu v roce 2014 bude vyšší než 60 %, z čehož vyplývá, že bude překročena referenční hodnota 60 % HDP stanovená ve Smlouvě. Podle aktuálně dostupných informací emise dluhopisů v USD z listopadu 2013 zvýší míru veřejného dluhu nad 60% hranici již do konce roku 2013. Podle čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97 se má požadavek týkající se kritéria dluhu rovněž považovat za splněný, pokud rozpočtové prognózy Komise naznačují, že k požadovanému snížení rozdílu dojde během tříletého období zahrnujícího dva roky následující po posledním roce, za který jsou údaje k dispozici. Prognózy chorvatských orgánů a útvarů Komise ukazují, že míra veřejného dluhu má vzhledem k pokračujícím vysokým schodkům a slabé hospodářské aktivitě vzestupnou tendenci, a očekává se, že tomu tak bude po celé posuzované období. Referenční hodnota pro dluh, a tím i kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU nejsou tudíž splněny.
(9)
Komise v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování EU ve své zprávě podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU rovněž analyzovala „rozhodující faktory“. Jak je uvedeno v čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, v případě zemí s mírou veřejného dluhu převyšující referenční hodnotu je možné tyto faktory zohlednit pouze v rámci postupu vedoucího k rozhodnutí o souladu s kritériem schodku, pokud schodek veřejných financí zůstane blízko referenční hodnotě a překročení této hodnoty je dočasné, což není případ Chorvatska. Rozhodující faktory, zejména hluboká a dlouhotrvající recese na pozadí nepříznivých vnějších podmínek, byly při posuzování souladu s kritériem dluhu vzaty v úvahu. Rozhodující faktory nic nemění na závěru, že kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU není splněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne 28. ledna 2014.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
annettu 28 päivänä tammikuuta 2014,
liiallisen alijäämän olemassaolosta Kroatiassa
(2014/56/EU)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Kroatian esittämät huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.
(2)
Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.
(3)
SEUT 126 artiklassa tarkoitettu liiallisia alijäämiä koskeva menettely, jota on selkeytetty vakaus- ja kasvusopimukseen kuuluvalla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1467/97 (1), edellyttää neuvoston päätöstä, jolla vahvistetaan liiallisen alijäämän olemassaolo. Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 12 annetaan tarkemmat määräykset liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanosta. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 479/2009 (2) esitetään yksityiskohtaiset säännöt ja määritelmät kyseisten määräysten soveltamiseksi.
(4)
Jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen alijäämä, se antaa SEUT 126 artiklan 5 kohdan nojalla asiasta lausunnon kyseiselle jäsenvaltiolle ja ilmoittaa asiasta neuvostolle.
(5)
Otettuaan huomioon SEUT 126 artiklan 3 kohdan nojalla antamansa kertomuksen sekä talous- ja rahoituskomitean SEUT 126 artiklan 4 kohdan nojalla antaman lausunnon komissio katsoi, että Kroatiassa oli liiallinen julkisen talouden alijäämä. Komissio antoi tämän vuoksi Kroatialle asiasta lausunnon ja ilmoitti asiasta neuvostolle 10 päivänä joulukuuta 2013 (3).
(6)
SEUT 126 artiklan 6 kohdan mukaan neuvosto ottaa huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset, ennen kuin se kokonaistilanteen arvioituaan päättää, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä. Kroatiaa koskevan kokonaistilanteen arvioinnin perusteella voidaan todeta seuraavaa.
(7)
Vuoden 2013 talousarvion tarkistuksen sekä Kroatian hallituksen hyväksymän ja Kroatian parlamentille 14 päivänä marraskuuta 2013 toimitetun vuoden 2014 talousarvioesityksen (4) mukaan Kroatian viranomaiset ennakoivat, että julkisen talouden alijäämä on 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, kun se vuonna 2012 oli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja odottavat alijäämän pysyvän samalla tasolla vuonna 2014 ja supistuvan vähitellen vasta vuosina 2015 ja 2016. Marraskuun 5 päivänä 2013 julkistetussa komission yksiköiden syksyn 2013 talousennusteessa arvioidaan julkisen talouden alijäämän ylittävän merkittävästi perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen jo vuonna 2013 ja kasvavan yli 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2013-2015, ellei tämän kehityksen pysäyttämiseksi toteuteta toimenpiteitä. Kuten SEUT 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditussa komission kertomuksessa todetaan, ennakoidut ja ennustetut alijäämät ylittävät perussopimuksessa määritetyn viitearvon eivätkä ole lähellä sitä. Viitearvon ylittymistä voidaan pitää poikkeuksellisena vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla. Erityisesti se on osittain seurausta vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetusta vakavasta taloudellisesta taantumasta. Talouden toimeliaisuuden arvioidaan vähentyneen lähes 12 prosenttia vuoden 2008 huippulukemista. Reaalisen BKT:n ennakoidaan supistuvan edelleen vuonna 2013 ja kasvavan hieman vasta vuonna 2014. Komission yksiköiden yhteisesti sovittua menetelmää käyttäen laatiman arvion mukaan potentiaalisen tuotannon kasvu pysähtyi vuonna 2009, kääntyi laskusuuntaan vuonna 2010 ja on siitä lähtien pysytellyt negatiivisena. Tuotantokuilu on ollut vuodesta 2009 lähtien negatiivinen, ja vaikka sen arvioidaan supistuvan vähitellen ennustejaksolla, sen ennakoidaan kuitenkin pysyvän negatiivisena vuoteen 2015 asti, mikä kertoo taantuman syvyydestä ja laaja-alaisuudesta. Viitearvon ennakoitua ylittymistä ei kuitenkaan voida pitää väliaikaisena vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla. Kroatian viranomaisten ennusteiden ja komission yksiköiden syksyn 2013 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä ylittää merkittävästi viitearvon myös vuosina 2014 ja 2015. SEUT-sopimuksen alijäämäkriteeri ei näin ollen täyty.
(8)
Hallitus ennakoi vuoden 2014 talousarvioesityksessä julkisen talouden velkasuhteen kasvavan 58,1 prosentista vuonna 2013 62 prosenttiin vuonna 2014, 64,1 prosenttiin vuonna 2015 ja 64,7 prosenttiin vuonna 2016. Nämä luvut ovat hieman suuremmat kuin syyskuussa 2013 annetuissa Kroatian talous- ja finanssipolitiikan suuntaviivoissa esitetyt luvut, joissa hallitus ennakoi julkisen talouden velkasuhteen olevan 56,6 prosenttia vuonna 2013, 60,6 prosenttia vuonna 2014, 63,4 prosenttia vuonna 2015 ja 65,3 prosenttia vuonna 2016. Komission yksiköiden syksyn 2013 talousennusteessa vuoden 2013 julkisen talouden velkaennuste on 59,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ellei politiikkaa muuteta, julkisen talouden velkasuhteen odotetaan kasvavan yli 60 prosenttiin vuonna 2014 eli ylittävän perussopimuksessa vahvistetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen mukaan marraskuussa 2013 toteutettu dollarimääräisten joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku kasvattaisi julkisen talouden velkasuhteen yli 60 prosentin viitearvon jo vuoden 2013 loppuun mennessä. Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdassa säädetään, että velkakriteerin mukaista vaatimusta katsotaan myös noudatetun, jos komission talousarvioennusteet osoittavat, että vaadittu eron pieneneminen suhteessa viitearvoon tapahtuu kolmen vuoden jakson aikana, johon sisältyvät sitä viimeistä vuotta seuraavat kaksi vuotta, jolta tiedot ovat saatavilla. Kroatian viranomaisten ja komission yksiköiden ennusteet osoittavat, että julkisen talouden velkasuhde on kasvussa jatkuvasti suurten alijäämien ja talouden heikon toimeliaisuuden takia, ja kehityksen arvioidaan pysyvän samansuuntaisena koko ennustejakson ajan. Tämän vuoksi Kroatia ei kykene saavuttamaan velan supistamiselle asetettua viitearvoa eikä noudattamaan SEUT-sopimuksen velkakriteeriä.
(9)
SEUT-sopimuksen määräysten mukaisesti komissio on analysoinut myös muita merkityksellisiä tekijöitä SEUT 126 artiklan 3 kohdan nojalla antamassaan kertomuksessa. Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa täsmennetään, sellaisten maiden osalta, joiden julkisen talouden velkasuhde ylittää viitearvon, nämä tekijät voidaan ottaa huomioon alijäämäkriteerin noudattamista koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa ainoastaan, jos julkisen talouden alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylittäminen on väliaikaista, mikä ei toteudu Kroatian tapauksessa. Velkakriteerin noudattamista arvioitaessa on otettu huomioon merkitykselliset tekijät ja erityisesti syvä ja pitkään jatkunut taantuma sekä ulkoiset olosuhteet, joista ei ole ollut tukea. Siitä huolimatta komissio katsoo, että SEUT-sopimuksen velkakriteeri ei täyty,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Kroatiassa on liiallinen alijäämä.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Kroatian tasavallalle.
Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2014.