PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 307/2014
ze dne 24. března 2014,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 875/2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové, v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska. Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % a 12,9 %.
(2)
Rada nařízením (ES) č. 954/2008 (3) změnila platná opatření ohledně jednoho vyvážejícího výrobce a následně sazbu použitelnou pro „všechny ostatní společnosti“, jež se poté pohybovala v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
(3)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“) zachovala Rada prováděcím nařízením (EU) č. 875/2013 (4) tato cla v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
2. Žádost o přezkum
(4)
Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost podala společnost River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), thajský vyvážející výrobce.
(5)
Žádost se omezovala na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.
(6)
Žadatel v ní poskytl prima facie důkazy, že okolnosti týkající se dumpingu žadatele, na jejichž základě byla platná opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(7)
Žadatel zejména tvrdil, že se nové okolnosti týkají změn v sortimentu výrobku, který prodává a že tyto změny mají přímý dopad na náklady na jejich výrobu. Ze srovnání domácích cen žadatele s jeho cenami při vývozu do Unie vyplynulo, že se dumpingové rozpětí jevilo menší než stávající úroveň opatření.
3. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(8)
Po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy, které odůvodňují zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Na tomto základě zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) dne 14. února 2013 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
4. Období přezkumného šetření
(9)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2011 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
5. Strany dotčené šetřením
(10)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, zástupce vyvážející země a rovněž sdružení výrobců v Unii (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD“).
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Písemné připomínky předložené AETMD byly zváženy a v příslušných případech k nim bylo přihlédnuto.
(13)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekci na místě v prostorách žadatele v Thajsku v Bangkoku a v Kanchanaburi.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je týž výrobek, jaký byl definován v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, totiž kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
2. Obdobný výrobek
(16)
Jak bylo stanoveno v původním šetření a potvrzeno v přezkumu před pozbytím platnosti, u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
1. Stanovení běžné hodnoty
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl celkový domácí prodej žadatele, pokud jde o obdobný výrobek v období přezkumného šetření, reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku představoval v období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(18)
Celkový domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativním.
(19)
Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(20)
Pro každý z těchto typů výrobku Komise stanovila, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům během období přezkumného šetření představuje nejméně 5 % celkového objemu prodeje stejných nebo srovnatelných typů výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Komise zjistila, že v případě všech typů výrobku prodávaných na vývoz do Unie se domácí prodej žadatele uskutečnil v reprezentativních množstvích.
(22)
Dále Komise stanovila podíl ziskových prodejů nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý typ výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečné domácí prodeje.
(23)
Běžná hodnota byla založena na skutečné ceně na domácím trhu podle typu výrobku bez ohledu na to, zda tyto prodeje jsou ziskové či nikoli, pokud
-
objem prodeje typu výrobku prodaného za čistou prodejní cenu, která se rovná vypočítaným výrobním nákladům nebo je vyšší, činil více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a
-
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(24)
Analýza domácího prodeje, kterou vypracovala Komise, ukázala, že více než 90 % domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než jednotkové výrobní náklady. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2. Stanovení vývozní ceny
(25)
Všechny prodeje na vývoz do Unie uskutečnil žadatel přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo Thajsku. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3. Srovnání
(26)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(27)
V odůvodněných případech upravila Komise běžnou hodnotu nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(28)
V přípustných a řádně odůvodněných případech byly umožněny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech na manipulaci a nakládku, balení, provizích, úvěrových nákladech a bankovních poplatcích.
(29)
Žadatel požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení o rozdíl související s hodnotou značky při domácím prodeji pod vlastní značkou a při prodeji pod vlastní značkou na trhu Unie. Hodnota vlastní značky žadatele je údajně vyšší na thajském trhu než na trhu Unie. K odůvodnění svého požadavku se žadatel odkázal na úpravu provedenou v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(30)
Situace žadatele v tomto prozatímním přezkumu se však liší od situace ostatních vyvážejících výrobců, pro něž byly povoleny úpravy v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. Úprava provedená v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se konkrétně vztahuje na vyvážející výrobce, jejichž domácí prodej se uskutečňuje pod vlastní značkou, zatímco prodej do Unie pod značkou maloobchodníka. V tomto prozatímním přezkumu se prodej žadatele jak na domácím trhu, tak na trhu Unie uskutečňuje pod jeho značkou. Kromě toho se úprava provedená v rámci původního šetření a přezkumu před pozbytím platnosti týkala ziskového rozpětí při početním zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu je však běžná hodnota založena na skutečných cenách žadatele na domácím trhu.
(31)
Pokud jde o údajnou nedostatečnou hodnotu značky při prodeji na trh Unie, dovozce dotčeného výrobku nesoucího značku žadatele se specializuje na dovoz značkových potravinářských produktů, zejména z Asie. Žadatel neobjasnil ani nezdůvodnil, proč by prodej tomuto dovozci měl mít nižší hodnotu, než je hodnota značky žadatele na domácím trhu. V důsledku toho Komise došla k závěru, že žadatel neprokázal, že by měl údajný rozdíl v hodnotě značky dopad na ceny nebo srovnatelnost cen.
(32)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Jelikož však žadatel neprokázal, že údajný rozdíl má dopad na ceny nebo srovnatelnost cen, nemohla být úprava povolena ani podle tohoto ustanovení.
(33)
Žádost o úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) a k) se proto zamítá.
(34)
S odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení žadatel rovněž požadoval úpravu týkající se snížení vývozní daně poskytovaného vládou. Vláda vyplácí žadateli určitou částku v případě, že dotčený výrobek je prodáván na vývoz, včetně na trh Unie.
(35)
Žadatel mohl prokázat, že za vývoz na trh Unie je mu vyplácena částka odpovídající méně než 0,5 % fakturované hodnoty. Nicméně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení se úprava provede, pokud jsou splněny podmínky stanovené v uvedeném článku, pro běžnou hodnotu, a nikoli pro vývozní ceny, jak tvrdil žadatel. Šetření navíc ukázalo, že nelze stanovit přímou souvislost mezi platbou přijatou žadatelem, pokud jde o dotčený výrobek při vývozu do Unie, a dovozními poplatky za suroviny, které jsou v něm přítomné.
(36)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k). Jelikož však neprokázal žádnou souvislost mezi snížením vývozní daně a cenou dotčeného vyváženého výrobku, nemohlo být toto tvrzení přijato.
(37)
Žádost o úpravu týkající se snížení vývozní daně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) a k) se proto zamítá.
4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
Vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie byla srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(39)
Na základě toho činí vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 3,6 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(40)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise zkoumala, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily a zda je tato změna trvalé povahy.
(41)
V žádosti o přezkum žadatel odkazoval na změny v sortimentu výrobku, který prodává, s uvedením, že tyto změny přímo ovlivňují výrobní náklady. Šetření potvrdilo, že v důsledku podnikové reorganizace žadatel ve srovnání s obdobím původního šetření již nevyrábí a neprodává určité jiné výrobky a že tato skutečnost ovlivnila náklady na výrobu dotčeného výrobku.
(42)
AETMD uvedlo, že reorganizace provedená žadatelem nemusí být trvalé povahy, neboť provedené změny jsou snadno vratné.
(43)
Vedení společnosti má skutečně možnost, rozhodne-li se tak, provést reorganizaci do původního stavu. Neexistují však žádné důkazy, které by naznačovaly, že by rozhodnutí žadatele provést reorganizaci podniku a zjednodušit komercializaci skupiny výrobků mezi společnostmi skupiny nemělo mít trvalý účinek. Kromě toho reorganizace proběhla již před rokem 2009, což naznačuje, že nová podniková struktura je trvalé povahy.
(44)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo své tvrzení, že změnu, na jejímž základě byl přezkum zahájen, nelze považovat za změnu trvalé povahy. Konkrétně zpochybnilo dopad na výrobní náklady v důsledku vnitřní reorganizace v rámci skupiny a tvrdilo, že náklady uvnitř skupiny lze jednoduše přerozdělit, a snížit tak běžnou hodnotu. Z tohoto důvodu nelze nové výrobní náklady považovat za okolnosti trvalé povahy. AETMD rovněž uvedlo, že dceřiná společnost odpovědná za výrobu a prodej čerstvých produktů má stejnou adresu jako žadatel. AETMD tvrdilo, že to je další náznak toho, že reorganizace není hloubková a trvalá.
(45)
V reakci na tvrzení AETMD v 44. bodě odůvodnění žadatel zdůraznil, že reorganizace zahrnovala i zlepšení systému nákladového účetnictví, kdy byly zjištěny a odstraněny nedostatky, s cílem optimalizovat výrobu a snížit výrobní náklady. Žadatel rovněž zdůraznil, že jakákoli zpětná změna reorganizace z roku 2009 by v této fázi znamenala velmi složitý proces, neboť mateřská společnost žadatele, Agripure Holding PLC, je kótována na thajské burze.
(46)
Riziko možné zpětné změny reorganizace již bylo řešeno v 43. bodě odůvodnění.
(47)
Kromě toho Komise v zájmu ověření správnosti tvrzení v žádosti o zahájení tohoto přezkumu porovnala výrobní náklady typů výrobku vyvážených do Unie během období původního šetření (tj. před reorganizací uskutečněnou žadatelem v roce 2009) a během období přezkumného šetření. Toto srovnání potvrdilo, že se výrobní náklady na jednotku ve značné míře změnily. Zjištěná změna ve výrobních nákladech na jednotku přesahuje rámec pouhého přerozdělení nákladů a je důsledkem skutečného snížení nepřímých výrobních nákladů, jako je výrobní režie a náklady práce.
(48)
Co se týče otázky stejné administrativní adresy žadatele a jeho dceřiné společnosti, jde o běžnou podnikatelskou praxi. Kromě toho Komise během inspekce na místě v prostorách žadatele zjistila, že výrobní linky a prostory pro skladování hotových výrobků v daných prostorách byly určeny pro výrobu kukuřice cukrové; žádné stopy výroby a skladování čerstvých výrobků prodávaných dceřiné společnosti nebyly viditelné.
(49)
S ohledem na tvrzení AETMD a tvrzení žadatele, jakož i na skutečnost, že bylo zjištěno faktické snížení výrobních nákladů na jednotku mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření, je třeba tvrzení AETMD zamítnout.
(50)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel plánuje zvýšit svou výrobní kapacitu v roce 2013 přibližně o 40 %. Podle AETMD by tato skutečnost odporovala tvrzení žadatele, že nové, pozměněné výrobní náklady (vyplývající z reorganizace) jsou trvalé povahy.
(51)
Šetření skutečně potvrdilo, že žadatel připravuje zvýšení své výrobní kapacity. Dopad zvýšené výrobní kapacity byl jedním z faktorů, na jejichž základě se během přezkumu před pozbytím platnosti dospělo k závěru, že existuje riziko pokračování dumpingu (6).
(52)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo tvrzení, že investice do nové výrobní kapacity nutně ovlivní výrobní náklady, a tedy že převažující výrobní náklady, s nimiž byly domácí ceny srovnány v rámci tomto přezkumu (viz 24. bod odůvodnění), nejsou trvalé povahy. AETMD konkrétně provedlo výpočet vycházející z dostupných zdrojů a na jeho základě dospělo k závěru, že ve srovnání se současnými náklady by došlo ke zvýšení celkových nákladů vzhledem k nárůstu nákladů na odpisy přibližně o 10 %.
(53)
Žadatel tvrzení AETMD týkající se zvýšení nákladů na odpisy jako takové nevyvrátil, ale zdůraznil, že tyto zvýšené amortizační náklady budou vyrovnány zvýšením celkových příjmů (zvýšením prodeje) a snížením u jiných nákladů v důsledku vyšší automatizace.
(54)
Jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, žadatel skutečně připravuje investice do nových výrobních zařízení. Tyto investice mohou mít za následek nárůst nákladů na odpisy. Na druhou stranu, a jak uvedl žadatel v odpovědi na připomínku AETMD, může nové výrobní zařízení rovněž přinést změny (oproti stávajícím výrobním linkám), jako je například úroveň automatizace. Tyto změny by měly mít přímý dopad na snížení práce a nákladů na energii a mohly by vyrovnat zvýšení za náklady na odpisy.
(55)
Při bližší úvaze se došlo k závěru, že celkový dopad na výrobní náklady na vyrobenou jednotku nelze měřit dříve, než budou nová zařízení uvedena do provozu a než se jakékoliv dodatečné náklady odrazí v účetní závěrce.
(56)
Nicméně s ohledem na cíl investice (zvýšení účinnosti a konkurenceschopnosti s cílem snížit výrobní náklady na jednotku) se očekává, že přinejmenším ve střednědobém až dlouhodobém horizontu nedojde k žádnému výraznému nárůstu výrobní nákladů na jednotku. Za těchto okolností se předpokládá, že běžná hodnota bude stále založena na cenách na domácím trhu stejně jako v rámci tohoto přezkumu. Tvrzení AETMD proto musí být zamítnuto.
(57)
Po poskytnutí informací AETMD rovněž zpochybnilo trvalou povahu nového dumpingového rozpětí. Tvrdilo, že vývozní ceny, které byly použity jako základ pro výpočet dumpingového rozpětí, nebyly reprezentativní. Konkrétně argumentovalo tím, že
a)
počet tun vyvezených během období přezkumného šetření byl příliš malý na to, aby mohl být považován za reprezentativní, a
b)
pokud jde o 29. bod odůvodnění, vzhledem k tomu, že vývozní transakce týkající se výrobků s vlastní značkou tvořily téměř polovinu veškerého vývozu během období přezkumného šetření, neměly by být vývozní ceny považovány za reprezentativní. AETMD uvedlo, že pokud by navrhované snížení opatření vstoupilo v platnost, hlavní část vývozu do Unie by pravděpodobně zahrnovala značky maloobchodníků s nižší vývozní cenou (7).
(58)
Vzhledem k tomu, že množství vyvezená do Unie nebyla významná, Komise se sama ujistila, že ceny žadatele zaplacené nebo splatné při vývozu do Unie byly ve srovnání s cenami žadatele zaplacenými nebo splatnými při vývozu do jiných třetích zemí reprezentativní. Na tomto základě se dospělo k závěru, že ceny účtované odběratelům při vývozu do Unie odpovídaly cenám účtovaným odběratelům na ostatních vývozních trzích.
(59)
Existence různých segmentů trhu, vlastní značky a značky maloobchodníků, byla uznána již v předchozích šetřeních (8). Představuje důležitou část definice různých typů výrobku spadajících do oblasti působnosti dotčeného výrobku. Na tomto základě byl porovnán vývoz výrobků s vlastní značkou oproti domácímu prodeji výrobků s vlastní značkou a prodej na vývoz pod značkami maloobchodníků oproti domácímu prodeji pod značkami maloobchodníků.
(60)
Tvrzení AETMD, že budoucí vývoz bude zahrnovat zejména značku maloobchodníků, je spekulativní, nepodpořený důkazy, a jako takový nemůže zpochybnit reprezentativnost vývozu výrobků s vlastní značkou během období přezkumného šetření. Tvrzení AETMD se proto zamítá.
(61)
AETMD rovněž tvrdilo, že by snížení cla mohlo přinést riziko obcházení opatření.
(62)
Je třeba připomenout, že platná cla jsou již mezi thajskými vyvážejícími výrobci příslušně rozlišena. Riziko obcházení (tj. použití doplňkového kódu TARIC s nižším clem) tedy existuje od zavedení původních opatření. Nižší clo pro jednoho z těchto vyvážejících výrobců samo o sobě nezvyšuje riziko, že opatření budou obcházena v rámci Thajska jako celku.
(63)
Kromě toho, budou-li k dispozici informace naznačující, že opatření platná pro cla jsou obcházena, může být za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 13 základního nařízení, zahájeno šetření.
(64)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel mohl uměle zvýšit ceny při vývozu do Unie prostřednictvím křížové kompenzace s paralelním prodejem ostatních výrobků na trh za uměle nízké ceny.
(65)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, vývozní ceny dotčeného výrobku do Unie byly v souladu s vývozními cenami do třetích zemí. Proto nic nenasvědčuje tomu, že vývozní ceny do Unie během období přezkumného šetření byly uměle vysoké, a tvrzení se proto zamítá.
5. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(66)
Na základě výsledků šetření Komise považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Kromě toho se na žádost žadatele rovněž mění jeho adresa v Thajsku.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(68)
Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit změnu prováděcího nařízení Rady (EU) č. 875/2013.
(69)
Po poskytnutí informací thajská vláda tvrdila, že průměrná celní sazba pro spolupracující vývozce nezařazené do vzorku by rovněž měla být přezkoumána, aby se tak zohlednila zjištění tohoto částečného prozatímního přezkumu. Je třeba poznamenat, že toto tvrzení přesahuje omezenou oblast působnosti tohoto přezkumu, jehož výhradním cílem je upravit stávající sazbu antidumpingového cla pro žadatele. Veškeré žádosti o změnu výše sazeb antidumpingového cla na základě údajné změny okolností by měly být předloženy v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti River Kwai International Food Industry Co., Ltd v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 875/2013 se nahrazuje tímto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thajsko
3,6
A791“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2014.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 307/2014,
annettu 24 päivänä maaliskuuta 2014,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 875/2013 muuttamisesta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, seurauksena asetuksella (EY) N:o 682/2007 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Thaimaasta peräisin olevien jyvinä tuotavien valmistettujen tai säilöttyjen sokerimaissien, jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00, tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 3,1-12,9 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.
(2)
Neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 954/2008 (3) voimassa olevia toimenpiteitä yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, minkä seurauksena ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettava tulli oli suuruudeltaan 3,1-14,3 prosenttia.
(3)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’, seurauksena neuvosto säilytti tullin 3,1-14,3 prosentin suuruisena neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 875/2013 (4).
2. Tarkastelupyyntö
(4)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on vastaanottanut perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön. Pyynnön esitti thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja River Kwai International Food Industry Co. Ltd, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’.
(5)
Pyyntö rajoittui polkumyynnin tarkasteluun pyynnön esittäjän osalta.
(6)
Pyynnössään pyynnön esittäjä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että pyynnön esittäjään liittyvän polkumyynnin osalta olosuhteet, joiden perusteella voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön, ovat muuttuneet ja että muutokset ovat pysyviä.
(7)
Pyynnön esittäjä väitti erityisesti, että muuttuneet olosuhteet liittyvät sen kaupan pitämässä tuotevalikoimassa tapahtuneisiin muutoksiin, joilla on suora vaikutus sen tuotantokustannuksiin. Vertailu sen kotimarkkinahintojen ja sen unioniin suuntautuvan viennin hintojen välillä osoitti, että polkumyyntimarginaali näytti olevan alempi kuin toimenpiteiden nykytaso.
3. Osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepano
(8)
Komissio päätti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajattiin polkumyynnin tarkasteluun pyynnön esittäjän osalta, vireillepanoon. Tämän perusteella se ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä14 päivänä helmikuuta 2013 julkaistulla ilmoituksella (5), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta.
4. Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
(9)
Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.
5. Tutkimuksen osapuolet
(10)
Komissio ilmoitti välivaiheen tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, viejämaan edustajille ja unionin tuottajien järjestölle (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, jäljempänä ’AETMD’).
(11)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(12)
AETMD:n esittämät kirjalliset huomautukset tutkittiin ja otettiin tarvittaessa huomioon.
(13)
Saadakseen tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio lähetti pyynnön esittäjälle kyselylomakkeen ja sai vastauksen asetetussa määräajassa.
(14)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Komissio teki tarkastuskäynnin pyynnön esittäjän toimitiloihin Thaimaassa Bangkokissa ja Kanchanaburissa.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(15)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa määritelty tuote eli Thaimaasta peräisin oleva jyvinä tuotava etikan tai etikkahapon avulla valmistettu tai säilötty jäädyttämätön sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), joka nykyisin luokitellaan CN-koodiin ex 2001 90 30, ja Thaimaasta peräisin oleva jyvinä tuotava valmistettu tai säilötty jäädyttämätön sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), joka on valmistettu tai säilötty muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla ja joka ei kuulu nimikkeeseen 2006 vaan luokitellaan nykyisin CN-koodiin ex 2005 80 00.
2. Samankaltainen tuote
(16)
Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa vahvistettiin, unionissa tuotetulla ja myydyllä sokerimaissilla sekä Thaimaassa tuotetulla ja myydyllä sokerimaissilla on olennaisilta osin samat fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset kuin Thaimaassa tuotetulla ja unioniin vietäväksi myydyllä sokerimaissilla. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
3. POLKUMYYNTI
1. Normaaliarvon määrittäminen
(17)
Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti komissio selvitti ensin, oliko pyynnön esittäjän samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(18)
Samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi.
(19)
Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotetyypit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tyypit tai suoraan verrattavissa niihin.
(20)
Komissio selvitti kaikkien näiden tuotetyyppien osalta, oliko kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotetyypin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotetyypin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotetyypin kokonaisvientimäärästä unioniin.
(21)
Komissio totesi kaikkien unioniin vientiin myytyjen tuotetyyppien osalta, että pyynnön esittäjän kotimarkkinamyynti oli edustavaa.
(22)
Seuraavaksi komissio määritteli kunkin tuotetyypin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö tosiasiallista kotimarkkinoiden myyntiä normaaliarvon laskennassa perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(23)
Normaaliarvo perustuu kunkin tuotetyypin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos
-
vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotetyypin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotetyypin kokonaismyyntimäärästä ja
-
tämän tuotetyypin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään sen tuotannon yksikkökustannuksia.
(24)
Komission kotimarkkinamyynnistä tekemästä analyysistä ilmeni, että yli 90 prosenttia kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli korkeampi kuin tuotannon yksikkökustannukset. Näin ollen normaaliarvo laskettiin kaiken kotimarkkinoilla tapahtuneen myynnin hintojen painotettuna keskiarvona tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2. Vientihinnan määrittäminen
(25)
Pyynnön esittäjän unioniin vietäväksi tarkoitettu myynti suuntautui kokonaisuudessaan suoraan etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tai Thaimaassa. Vientihinta on siis vahvistettu tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti.
3. Vertailu
(26)
Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(27)
Silloin kun se oli perusteltua, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavien eroavuuksien mukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(28)
Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja pakkauskustannusten, palkkioiden, luotosta aiheutuneiden kustannusten ja pankkimaksujen erojen mukaisesti aina, kun se oli tarpeen ja perusteltua.
(29)
Pyynnön esittäjä vaati perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan mukaisesti oikaisua tuotemerkkien arvoissa esiintyvän eron mukaisesti, kun tuotetta myydään kotimarkkinoilla omalla tuotemerkillä ja kun sitä myydään omalla tuotemerkillä unionin markkinoilla. Pyynnön esittäjän oman tuotemerkin arvon väitetään olevan korkeampi Thaimaan markkinoilla kuin unionin markkinoilla. Pyynnön esittäjä perusteli väitettään viittaamalla alkuperäisessä tutkimuksessa ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehtyyn oikaisuun.
(30)
Pyynnön esittäjän tilanne tässä välivaiheen tarkastelussa eroaa kuitenkin niiden muiden vientiä harjoittavien tuottajien tilanteesta, joille oikaisu myönnettiin alkuperäisessä ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa. Alkuperäisessä tutkimuksessa ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehty oikaisu koskee erityisesti niitä vientiä harjoittavia tuottajia, joiden myynti kotimarkkinoilla tapahtuu niiden omalla tuotemerkillä ja myynti unioniin vähittäismyyjän tuotemerkillä. Tässä välivaiheen tarkastelussa pyynnön esittäjän myynti sekä kotimarkkinoilla että unionin markkinoilla tapahtuu sen omalla tuotemerkillä. Lisäksi alkuperäisessä ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa oikaisu tehtiin voittomarginaalin osalta normaaliarvoa muodostettaessa perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Kuitenkin tässä välivaiheen tarkastelussa normaaliarvo perustuu pyynnön esittäjän tosiasiallisiin kotimarkkinahintoihin.
(31)
Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan tuotemerkillä ei ole arvoa unionin markkinoille suuntautuvassa myynnissä, tarkasteltavana olevan tuotteen maahantuoja, joka toimii pyynnön esittäjän tuotemerkillä, on erikoistunut merkkielintarvikkeiden tuontiin varsinkin Aasiasta. Pyynnön esittäjä ei pystynyt selventämään tai esittämään näyttöä siitä, miksi myynti kyseiselle tuojalle olisi arvoltaan vähäisempää kuin tuotemerkin arvo pyynnön esittäjän kotimaan markkinoilla. Tämän perusteella komissio päätteli, että pyynnön esittäjä ei ole osoittanut, että tuotemerkin arvossa oleva väitetty ero vaikuttaisi hintoihin tai niiden vertailukelpoisuuteen.
(32)
Pyynnön esittäjä pyysi myös samaa oikaisua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti. Koska hakija ei ole osoittanut, että väitetyllä erolla olisi vaikutusta hintoihin tai hintojen vertailtavuuteen, oikaisua ei voitu hyväksyä tämänkään säännöksen mukaisesti.
(33)
Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ja 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaista oikaisua koskeva pyyntö hylätään tämän vuoksi.
(34)
Pyynnön esittäjä haki 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan nojalla oikaisua myös viranomaisten maksaman vientiverohyvityksen osalta. Viranomaiset maksavat pyynnön esittäjälle tietyn summan, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta myydään vientiin, myös unionin markkinoille.
(35)
Pyynnön esittäjä pystyi osoittamaan, että sille maksetaan unionin markkinoille suuntautuvasta viennistä summa, joka vastaa alle 0,5:tä prosenttia laskun arvosta. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti normaaliarvo - eikä vientihinta niin kuin pyynnön esittäjä väittää - on oikaistava, jos kyseisessä artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. Lisäksi tutkimuksessa osoitettiin, ettei voitu vahvistaa mitään suoraa yhteyttä pyynnön esittäjän unioniin viemän tarkasteltavana olevan tuotteen osalta saaman maksun ja kyseiseen tuotteeseen fyysisesti sisältyvien materiaalien tuontimaksujen välillä.
(36)
Pyynnön esittäjä pyysi myös samaa oikaisua 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti. Koska pyynnön esittäjä ei kuitenkaan pystynyt osoittamaan mitään yhteyttä vientiverohyvityksen ja viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen hinnoittelun välillä, väitettä ei voitu hyväksyä
(37)
Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan ja 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaista vientiverohyvityksen osalta tehtävää oikaisua koskeva pyyntö hylätään tämän vuoksi.
4. Polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(38)
Kunkin unioniin viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen tyypin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tyypin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään.
(39)
Painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistaan tämän pohjalta prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta, ja sen suuruus on 3,6 prosenttia.
4. MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS
(40)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ovatko nykyisen polkumyyntimarginaalin määrittämiseen vaikuttaneet olosuhteet muuttuneet ja ovatko tällaiset muutokset pysyviä.
(41)
Pyynnön esittäjä oli tarkastelupyynnössään viitannut kaupan pitämässään tuotevalikoimassa tapahtuneisiin muutoksiin, joilla on suora vaikutus sen tuotantokustannuksiin. Tutkimus on vahvistanut, että pyynnön esittäjä ei yrityksensä uudelleenjärjestelyjen vuoksi enää tuota ja myy tiettyjä muita tuotteita, joita se tuotti ja myi alkuperäisen tutkimuksen aikana, ja että tällä on ollut vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksiin.
(42)
AETMD on todennut, että pyynnön esittäjän toteuttamat uudelleenjärjestelyt eivät voi olla luonteeltaan pysyviä, koska ne voidaan helposti peruuttaa.
(43)
On todellakin mahdollista, että pyynnön esittäjän johto voisi halutessaan peruuttaa uudelleenjärjestelyt. Ei ole kuitenkaan olemassa näyttöä siitä, etteikö pyynnön esittäjän päätös toteuttaa uudelleenjärjestelyt ja virtaviivaistaa ryhmän tuotteiden kaupallistamista ryhmään kuuluvien yritysten välillä olisi luonteeltaan pysyvä. Uudelleenjärjestelyt toteutettiin lisäksi jo vuoteen 2009 mennessä, mikä osoittaa, että uusi yritysrakenne on luonteeltaan pysyvä.
(44)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen AETMD toisti väitteensä, jonka mukaan muutosta, jonka perusteella tarkastelu pantiin vireille, ei voitu pitää pysyvänä. Tarkemmin sanottuna se kyseenalaisti ryhmän sisäisistä uudelleenjärjestelyistä tuotantokustannuksiin aiheutuvan vaikutuksen ja väitti, että kustannukset voidaan ryhmän sisällä yksinkertaisesti jakaa uudelleen normaaliarvon alentamiseksi. Tästä syystä uusia tuotantokustannuksia ei voitu pitää luonteeltaan pysyvinä. AETMD totesi lisäksi, että tuoreiden tuotteiden tuotannosta ja myynnistä vastuussa olevalla tytäryhtiöllä on sama osoite kuin pyynnön esittäjällä. AETMD väitti, että tämäkin viittaa siihen, että uudelleenjärjestelyt eivät ole perustavanlaatuisia ja pysyviä.
(45)
Vastauksena johdanto-osan 44 kappaleessa mainittuihin AETMD:n väitteisiin pyynnön esittäjä korosti, että uudelleenjärjestelyn myötä otettiin myös käyttöön parannettu kustannuslaskentajärjestelmä, jonka avulla voitiin kartoittaa ja ratkaista pullonkauloja tuotannon optimoimiseksi ja valmistuskustannusten vähentämiseksi. Pyynnön esittäjä korosti myös, että vuonna 2009 toteutetun uudelleenjärjestelyn peruuttaminen tässä vaiheessa olisi erittäin monimutkainen prosessi, koska pyynnön esittäjän emoyhtiö Agripure Holding plc on noteerattu Thaimaan pörssissä.
(46)
Pyynnön esittäjän uudelleenjärjestelyn mahdollisen peruuttamisen riskiä on jo käsitelty johdanto-osan 43 kappaleessa.
(47)
Todentaakseen tämän tarkastelun vireillepanoa koskevassa pyynnössä esitettyjen väitteiden paikkansapitävyyden komissio vertasi alkuperäisen tutkimuksen aikana (eli ennen pyynnön esittäjän uudelleenjärjestelyjä vuonna 2009) ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unioniin vietyjen tuotetyyppien tuotantokustannuksia. Vertailussa vahvistui, että yksikkökohtaiset valmistuskustannukset ovat muuttuneet merkittävästi. Yksikkökohtaisissa valmistuskustannuksissa todettu muutos ei merkitse pelkkää kustannusten uudelleenjakoa vaan johtuu välillisten tuotantokustannusten, kuten tuotannollisten yleiskulujen ja työvoimakustannusten, todellisesta alentumisesta.
(48)
Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan pyynnön esittäjällä ja sen tytäryhtiöllä on sama hallinnollinen osoite, kyseessä on yleinen yrityskäytäntö. Lisäksi komissio totesi pyynnön esittäjän tiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana, että tiloissa sijainneet tuotantolinjat ja valmiiden tavaroiden varastointitilat oli varattu sokerimaissin tuotantoon; siellä ei ollut mitään näkyviä merkkejä tytäryhtiön myymien tuoreiden tuotteiden tuotannosta eikä varastoinnista.
(49)
Kun otetaan huomioon AETMD:n ja pyynnön esittäjän esittämät väitteet ja kun oli todettu yksikkökohtaisten tuotantokustannusten tosiasiallinen aleneminen alkuperäisen tutkimusajanjakson ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, AETMD:n esittämä väite on hylättävä.
(50)
AETMD on lisäksi väittänyt, että pyynnön esittäjä aikoi lisätä tuotantokapasiteettiaan vuonna 2013 noin 40 prosenttia. AETMD:n mukaan tämä seikka on ristiriidassa pyynnön esittäjän väitteen kanssa, jonka mukaan uudet, tarkistetut tuotantokustannukset (jotka seurasivat uudelleenjärjestelyjä) olisivat luonteeltaan pysyviä.
(51)
Tutkimuksessa todellakin vahvistui, että pyynnön esittäjä on lisäämässä tuotantokapasiteettiaan. Kapasiteetin lisäyksen vaikutus on ollut yksi niistä tekijöistä, joiden perusteella toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa pääteltiin, että polkumyynnin jatkumisen riski on olemassa (6).
(52)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen AETMD toi jälleen esiin väitteen, jonka mukaan investoinnit uuteen tuotantokapasiteettiin väistämättä vaikuttavat tuotantokustannuksiin, ja vallitsevat tuotantokustannukset, joihin kotimarkkinoiden hintoja verrattiin tässä tarkastelussa (ks. johdanto-osan 24 kappale), eivät näin ollen ole luonteeltaan pysyviä. AETMD teki saatavilla oleviin lähteisiin perustuvan laskelman, jonka perusteella se totesi, että kokonaiskustannukset nousisivat poistojen lisääntymisen vuoksi noin 10 prosenttia verrattuna nykyisiin kustannuksiin.
(53)
Pyynnön esittäjä ei kiistänyt AETMD:n väitettä poistokustannusten kasvamisesta sinällään vaan korosti, että näitä kohonneita poistokustannuksia kompensoivat (lisääntyneestä myynnistä johtuva) kokonaistulojen kasvu ja muiden kustannusten vähentyminen automaation lisäämisen seurauksena.
(54)
Kuten johdanto-osan 51 kappaleessa mainittiin, pyynnön esittäjä on investoimassa uusiin tuotantolaitoksiin. Investointeihin saattaa liittyä poistokustannusten kasvua. Toisaalta, kuten pyynnön esittäjä huomautti vastauksessaan AETMD:n kommenttiin, uudet tuotantolaitokset saattavat lisäksi tuoda mukanaan muutoksia (nykyisiin tuotantolinjoihin verrattuna), kuten automaatioasteen kasvua. Näiden muutosten pitäisi suoraan vähentää työvoima- ja energiakustannuksia, ja ne voivat kompensoida poistokustannusten kasvua.
(55)
Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että kokonaisvaikutusta tuotantokustannuksiin tuotettua yksikköä kohti ei voida mitata, ennen kuin uudet laitokset on otettu käyttöön ja kaikki lisäkustannukset otettu huomioon kirjanpidossa.
(56)
Kun kuitenkin otetaan huomioon investointien tavoite (tehokkuuden ja kilpailukyvyn lisääminen ja yksikkökohtaisten valmistuskustannusten vähentäminen), on odotettavissa, että ainakaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä tuotantokustannukset yksikköä kohti eivät tule kasvamaan merkittävästi. Tällöin on odotettavissa, että normaaliarvo perustuu - kuten tässäkin tarkastelussa - edelleen kotimarkkinahintoihin. AETMD:n esittämä väite on näin ollen hylättävä.
(57)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen AETMD asetti kyseenalaiseksi myös uuden polkumyyntimarginaalin pysyvyyden. Se väitti, että polkumyyntimarginaalin laskennassa käytetyt vientihinnat eivät olleet edustavia. Tarkemmin sanottuna se väitti, että
a)
tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vietyjen tonnien määrä oli liian pieni, jotta sitä olisi voitu pitää edustavana, ja
b)
totesi johdanto-osan 29 kappaleeseen viitaten, että omalla tuotemerkillä myytyjen tuotteiden vientitapahtumien osuus kaikesta viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli lähes puolet, joten vientihintoja ei tulisi pitää edustavina. AETMD katsoi, että jos ehdotetut alennetut toimenpiteet tulevat voimaan, suurin osa viennistä unioniin tapahtuu todennäköisemmin vähittäismyyjien tuotemerkillä alhaisemmilla vientihinnoilla (7).
(58)
Koska unioniin viedyt määrät eivät olleet merkittäviä, komissio varmistui siitä, että pyynnön esittäjän unioniin suuntautuvasta viennistä maksetut tai maksettavat hinnat olivat edustavia vertaamalla niitä pyynnön esittäjän muihin kolmansiin maihin suuntaamasta viennistä maksettuihin tai maksettaviin vientihintoihin. Tämän perusteella pääteltiin, että unioniin suuntautuvan viennin hinnat vastasivat asiakkailta muilla vientimarkkinoilla veloitettuja hintoja.
(59)
Aiemmissa tutkimuksissa on todettu, että olemassa on eri markkinasegmenttejä - myynti omalla tuotemerkillä ja myynti vähittäismyyjän tuotemerkillä (8). Se on yksi tärkeä osa eri tuotetyyppien määrittelyä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän puitteissa. Tämän perusteella omalla tuotemerkillä myytävien tuotteiden vientiä on verrattu omalla tuotemerkillä myytävien tuotteiden myyntiin kotimaan markkinoilla ja vähittäismyyjän tuotemerkillä myytävien tuotteiden vientimyyntiä on verrattu vähittäismyyjän tuotemerkillä myytävien tuotteiden myyntiin kotimaan markkinoilla.
(60)
AETMD:n esittämä väite, jonka mukaan tuleva vienti olisi pääasiassa vähittäismyyjien tuotemerkillä tapahtuvaa myyntiä, perustuu arvailuun, eikä sen tueksi ole esitetty näyttöä eikä se sinällään riitä asettamaan kyseenalaiseksi omalla tuotemerkillä myytävien tuotteiden viennin edustavuutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. AETMD:n esittämä väite hylätään näin ollen.
(61)
AETMD väitti myös, että tullin laskeminen alemmalle tasolle voisi johtaa toimenpiteiden kiertämisen riskiin.
(62)
On muistettava, että voimassa olevat tullit on jo nykyisellään määrätty eri tasolle sen mukaan, mistä thaimaalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta on kyse. Näin ollen toimenpiteiden kiertämisen riski (eli alhaisempaan tulliin oikeuttavan Taric-lisäkoodin käyttö) on ollut olemassa jo alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönotosta lähtien. Alhaisemman tullin soveltaminen johonkin näistä vientiä harjoittavista tuottajista ei sinällään kokonaisuudessaan lisää riskiä siitä, että thaimaalaiset tuottajat kiertäisivät toimenpiteitä.
(63)
Lisäksi, jos saataville tulee tietoja, joiden mukaan tulleja rikotaan toimenpiteitä kiertämällä, voidaan tarvittaessa käynnistää tutkimus edellyttäen, että perusasetuksen 13 artiklassa asetetut edellytykset täyttyvät.
(64)
AETMD totesi myös, että pyynnön esittäjä on mahdollisesti keinotekoisesti lisännyt unioniin suuntautuvan viennin hintoja ristiinkompensoimalla muiden tuotteiden rinnakkaismyyntiä keinotekoisen alhaiseen hintaan.
(65)
Kuten johdanto-osan 58 kappaleessa todettiin, tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinnat unioniin vastasivat kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja. Näin ollen ei ole mitään viitteitä siitä, että vientihinnat unioniin olivat keinotekoisen korkeat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja näin ollen väite hylätään.
5. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(66)
Ottaen tutkimuksen tulokset huomioon komissio katsoo, että on aiheellista muuttaa yrityksen River Kwai International Food Industry Co. Ltd harjoittamaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavaa polkumyyntitullia.
(67)
Lisäksi pyynnön esittäjän pyynnöstä muutetaan sen osoitetta Thaimaassa.
6. ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE
(68)
Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 875/2013 muuttamista.
(69)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Thaimaan hallitus väitti, että yhteistyössä toimineisiin otokseen kuulumattomiin viejiin sovellettavaa keskimääräistä tullia olisi myös tarkistettava, jotta otettaisiin huomioon tämän osittaisen välivaiheen tarkastelun tulokset. On huomattava, että tämä pyyntö ei kuulu tämän tarkastelun rajalliseen soveltamisalaan, sillä siinä pyritään ainoastaan mukauttamaan nykyistä polkumyyntitullia pyynnön esittäjän osalta. Pyynnöt polkumyyntitullien tason muuttamiseksi olosuhteiden väitetyn muuttumisen vuoksi olisi esitettävä perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tämä väite on näin ollen hylättävä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Korvataan yritystä River Kwai International Food Industry Co., Ltd täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 875/2013 1 artiklan 2 kohdan taulukossa koskeva kohta seuraavasti:
Yritys
Polkumyyntitulli (%)
Taric-lisäkoodi
”River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thailand
3,6
A791”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 24 päivänä maaliskuuta 2014.