PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 484/2014
ze dne 12. května 2014,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o hypotetický kapitál centrální protistrany podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 50a odst. 4 třetí pododstavec a čl. 50c odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (2) podávají instituce usazené v Unii v současné době informace o dodržování kapitálových požadavků jednou za čtvrtletí. Aby se minimalizovaly nesrovnalosti mezi referenčními dny stanovenými pro instituce a referenčními dny stanovenými pro centrální protistrany pro výpočet a podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu, měly by referenční dny stanovené pro centrální protistrany pokrývat přinejmenším referenční dny, které již byly stanoveny pro instituce. Vyšší četnost podávání informací o hypotetickém kapitálu by však rovněž umožnila zohlednit skutečnost, že členové clearingového systému usazení ve třetích zemích mohou mít pro podávání informací stanovena jiná data. Kromě toho, pokud by u kapitálových požadavků existovaly značné odchylky, mohli by členové clearingového systému a jejich příslušné orgány z důvodu získání aktualizovaného přehledu o těchto požadavcích požadovat, aby tyto expozice byly monitorovány častěji než jednou za čtvrtletí.
(2)
Obvykle by neměly lhůty pro podávání informací centrálními protistranami překročit lhůty pro výpočet o více než jeden týden. Jeden týden poskytuje centrálním protistranám dostatek času, aby před tím, než oznámí požadované údaje, provedly všechny vnitřní kontroly a dokončily nezbytné schvalovací procesy. Pokud má centrální protistrana vypracován plně automatizovaný systém, může lhůta pro podávání informací těsně navazovat na lhůtu pro výpočet. V současné době však centrální protistrany nemusí být schopny dokončit celý postup v této lhůtě, a za tímto účelem by proto mohlo být nutné, aby zlepšily své vnitřní postupy a infrastrukturu. V této souvislosti by mělo být zavedeno přechodné ustanovení, které poskytne centrálním protistranám dostatek času pro rozvoj nezbytných vnitřních procesů a infrastruktury, a souběžně s tím možní, aby centrální protistrany začaly podávat informace o hypotetickém kapitálu členům svého clearingového systému.
(3)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 jsou ztráty v důsledku selhání člena clearingového systému kryty nejprve jeho vlastní počáteční marží a příspěvkem do fondu pro riziko selhání. Pokud se ukáže, že tyto prostředky nejsou dostatečné, budou ztráty pokryty z předfinancovaných finančních prostředků, které poskytly centrální protistrany ve prospěch postupné ochrany proti selhání, a z příspěvků členů, kteří neselhali, do fondu pro riziko selhání. Během tohoto období by měla být četnost podávání informací zvýšena, aby měli ostatní členové clearingového systému, kteří nejsou v selhání, a příslušné orgány k dispozici veškeré aktualizované informace týkající se hypotetického kapitálu, jež jsou zapotřebí pro výpočet kapitálových požadavků členů clearingového systému. Centrální protistrany by měly disponovat technickými prostředky a vnitřními postupy, které jim umožní, aby za takových zátěžových situací vypočítaly a poskytovaly informace o hypotetickém kapitálu.
(4)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 je centrální protistrana povinna doplnit své předfinancované finanční prostředky ve prospěch postupné ochrany proti selhání do jednoho měsíce. Z tohoto důvodu by měla být četnost provádění výpočtů a podávání informací oproti standardu vyšší. Vzhledem k tomu, že si stanovení celkových ztrát vzniklých z důvodu selhání člena clearingového sytému může vyžádat více času, nemuselo by být denní podávání informací o hypotetickém kapitálu zcela opodstatněné. Vzhledem k tomu, že příslušné orgány mohou být vystaveny nejrůznějším situacím, měly by mít možnost, aby v zátěžových obdobích požádaly o zvýšení četnosti podávání informací, a to na základě posouzení situace, které by mělo zohlednit míru stávajícího či předpokládaného vyčerpání předfinancovaných finančních prostředků, jež má centrální protistrana k dispozici (zdrojů z příspěvků centrální protistrany a zdrojů z příspěvků členů clearingového systému). Vyšší četnost by se měla uplatnit až do doby, než bude u těchto zdrojů dosaženo úrovně požadované příslušnými právní předpisy.
(5)
Vysoká četnost podávání informací v zátěžových obdobích může být velmi náročná vzhledem k nově zavedeným požadavkům ohledně podávání informací. To může vyvolávat přinejmenším u některých centrálních protistran problémy, pokud jde o technické provedení. Aby se tento stav zmírnil, je vhodné, aby se požadavek na zvýšení četnosti podávání informací použil od pozdějšího data. To umožní centrálním protistranám zlepšit jejich vnitřní postupy a modernizovat jejich systémy.
(6)
Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce provázána, neboť upravují výpočet hypotetického kapitálu a podávání informací o něm centrální protistranou. Pro zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a jednoduchého přístupu k nim osobám, na něž se vztahují tyto povinnosti, je žádoucí zařadit všechny příslušné prováděcí technické normy požadované nařízením (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(7)
Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.
(8)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Četnost a lhůty výpočtu podle čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost výpočtu uvedeného v čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost výpočtu podle odstavce 1 měsíční, centrální protistrana použije obě z následujících ustanovení:
a)
referenční dny pro tento výpočet jsou tyto:
31. leden, 28. únor (nebo 29. únor v přechodném roce), 31. březen, 30. duben, 31. květen, 30. červen, 31. červenec, 31. srpen, 30. září, 31. říjen, 30. listopad, 31. prosinec;
b)
dnem, kdy centrální protistrana provádí výpočet („den výpočtu“), je příslušně:
1. únor, 1. březen, 1. duben, 1. květen, 1. červen, 1. červenec, 1. srpen, 1. září, 1. říjen, 1. listopad, 1. prosinec, 1. leden.
3. Pokud je četnost uvedená v odstavci 1 týdenní nebo denní, připadá den prvního výpočtu na den následující po dni žádosti příslušného orgánu. Prvním referenčním dnem je den žádosti příslušného orgánu. Pro následné výpočty se za referenční den považuje den přede dnem výpočtu. V případě týdenního výpočtu se časové rozpětí mezi dny výpočtu stanovuje na pět pracovních dní.
4. Připadne-li den výpočtu na státní svátek, sobotu nebo neděli, výpočet se provede následující pracovní den.
Článek 2
Četnost, lhůty a jednotný formát podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 a čl. 89 odst. 5a nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 a případně podle čl. 89 odst. 5a třetího pododstavce uvedeného nařízení je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 měsíční, je lhůta pro podávání informací stanovena do pěti pracovních dnů od dne výpočtu stanoveného v článku 1 nebo dříve, bude-li to možné.
3. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 denní nebo týdenní, připadne den podání informací na den následující po výpočtu.
4. Připadne-li den podání informací na státní svátek, sobotu nebo neděli, informace se podávají v následující pracovní den.
5. Centrální protistrany podávají informace uvedené v odstavci 1 s použitím formuláře uvedeného v příloze I (Informace týkající se hypotetického kapitálu), který se vyplní v souladu s pokyny uvedenými v příloze II (Pokyny pro podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu).
Článek 3
Podmínky pro vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací v souladu s čl. 50a odst. 3 a čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Příslušné orgány instituce, která působí jako člen clearingového systému, mohou v kterémkoli z následujících případů od jakékoli centrální protistrany, v níž instituce působí jako člen clearingového systému, požadovat, aby provedla výpočet podle čl. 1 odst. 1 a poskytla informace uvedené v čl. 2 odst. 1 s denní nebo týdenní četností:
a)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít část předfinancovaných finančních prostředků, které poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání v souladu s článkem 43 nařízení (EU) č. 648/2012;
b)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít příspěvky ve prospěch fondu pro riziko selhání od členů clearingového systému, kteří nejsou v selhání, v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Příslušné orgány rozhodují o denní nebo týdenní četnosti stanovené v odstavci 1 na základě míry skutečného nebo předpokládaného snížení stavu předfinancovaných finančních prostředků.
3. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. a), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň předfinancovaných finančních prostředků, které centrální protistrana poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání, výše stanovené podle článku 35 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (4).
4. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. b), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň příspěvků do fondu pro riziko selhání poskytovaných členy centrální protistrany, kteří nejsou v selhání, výše stanovené podle článku 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 4
Přechodná ustanovení
Odchylně od čl. 2 odst. 2 podávají centrální protistrany informace podle uvedeného odstavce během období ode dne použitelnosti tohoto nařízení do 31. prosince 2014 nejpozději patnáct pracovních dnů po referenčním dnu nebo dříve, bude-li to možné.
Článek 5
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 2. června 2014, s výjimkou čl. 1 odst. 3, čl. 2 odst. 3 a článku 3, které se použijí ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 484/2014,
annettu 12 päivänä toukokuuta 2014,
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 mukaisista keskusvastapuolen oletettua pääomaa koskevista teknisistä täytäntöönpanostandardeista
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 50 a artiklan 4 kohdan ja 50 c artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (2) mukaisesti unioniin sijoittautuneet laitokset ilmoittavat tällä hetkellä omien varojen vaatimusten noudattamisesta neljännesvuosittain. Jotta voitaisiin minimoida oletettua pääomaa koskevien tietojen laskentaa ja ilmoittamista varten laitoksille ja keskusvastapuolille vahvistettuihin viitepäivämääriin liittyvät epäjohdonmukaisuudet, keskusvastapuolille vahvistettuihin viitepäivämääriin olisi sisällyttävä vähintään laitoksille jo vahvistetut viitepäivämäärät. Oletettua pääomaa koskevien tietojen lyhyemmällä ilmoittamisvälillä otettaisiin huomioon myös se tosiasia, että kolmansiin maihin sijoittautuneilla määritysosapuolilla saattaa olla eri ilmoittamispäivämäärät. Lisäksi omien varojen vaatimukset saattavat vaihdella suuresti, ja jotta määritysosapuolet ja niiden toimivaltaiset viranomaiset voisivat pysyä ajan tasalla kyseisten vaatimusten suhteen, ne saattaisivat haluta valvoa kyseisiä vastuita useammin kuin neljännesvuosittain.
(2)
Normaalitilanteissa keskusvastapuolten ilmoittamispäivämäärät eivät saisi olla yli viikkoa myöhempiä kuin laskentapäivämäärät. Viikko on keskusvastapuolille riittävä aika, jotta ne voivat tehdä kaikki sisäiset tarkastukset ja saattaa tarvittava hyväksymisprosessi päätökseen ennen vaadittujen tietojen ilmoittamista. Jos keskusvastapuoli kehittää täysin automaattisen järjestelmän, ilmoittamispäivämäärä voi olla lähellä laskentapäivämäärää. Keskusvastapuolet eivät ehkä kuitenkaan tällä hetkellä kykene saattamaan koko prosessia päätökseen tässä ajassa, minkä vuoksi niillä voi olla siihen pystyäkseen tarve kehittää sisäisiä prosessejaan ja infrastruktuureitaan. Tätä taustaa vasten olisi annettava siirtymäsäännös, jotta keskusvastapuolilla olisi riittävästi aikaa kehittää tarvittavat sisäiset prosessit ja infrastruktuurit ja samanaikaisesti aloittaa oletettua pääomaa koskevien tietojen ilmoittaminen määritysosapuolilleen.
(3)
Asetuksen (EU) N:o 648/2012 nojalla määritysosapuolen maksukyvyttömyydestä aiheutuvat tappiot katetaan ensisijaisesti alkuvakuudella ja maksukyvyttömän määritysosapuolen maksukyvyttömyysrahastoon suorittamalla maksulla. Jos nämä varat osoittautuvat riittämättömiksi, tappiot katetaan keskusvastapuolten asianomaisiin maksukyvyttömyysjärjestelyihinsä ennalta rahastoimilla rahoitusvaroilla ja määritysosapuolten, jotka eivät ole maksukyvyttömiä, maksukyvyttömyysrahastoon ennalta rahastoimilla maksuilla. Tänä ajanjaksona ilmoittamisväliä olisi lyhennettävä, jotta muut määritysosapuolet, jotka eivät ole maksukyvyttömiä, ja toimivaltaiset viranomaiset saisivat oikea-aikaisesti kaikki oletettua pääomaa koskevat tiedot, jotka tarvitaan määritysosapuolten omien varojen vaatimusten laskemiseksi. Keskusvastapuolilla olisi oltava tekniset valmiudet ja sisäiset prosessit, joiden avulla ne voisivat laskea ja toimittaa oletettua pääomaa koskevat tiedot tällaisissa stressitilanteissa.
(4)
Asetuksen (EU) N:o 648/2012 mukaisesti keskusvastapuolen on täydennettävä maksukyvyttömyysjärjestelyyn ennalta rahastoimansa rahoitusvarat yhden kuukauden kuluessa. Tästä syystä näissä tilanteissa laskenta- ja ilmoittamisvälin olisi oltava tavanomaista lyhyempi. Oletettua pääomaa koskevien tietojen ilmoittaminen päivittäin ei liene mielekästä, koska saattaisi viedä aikaa vahvistaa määritysosapuolen maksukyvyttömyydestä aiheutuneiden tappioiden kokonaismäärä. Koska toimivaltaiset viranomaiset saattavat kohdata laajan kirjon erilaisia tilanteita, niillä olisi myös oltava mahdollisuus vaatia lyhyempää ilmoittamisväliä stressiajanjaksoina. Tällaisen vaatimuksen olisi perustuttava tilannearvioon, jossa olisi otettava huomioon, missä määrin ennalta rahastoidut rahoitusvarat (sekä keskusvastapuolen itsensä että määritysosapuolten rahastoimat rahoitusvarat) on tosiasiallisesti käytetty tai niitä odotetaan käytettävän. Lyhyempää ilmoittamisväliä olisi sovellettava, kunnes kyseiset varat palautetaan asiaa koskevassa lainsäädännössä edellytetyille tasoille.
(5)
Lyhyt ilmoittamisväli stressiajanjaksoina voi olla hyvin vaativa hiljattain käyttöön otetun ilmoittamisvaatimuksen vuoksi. Tämä saattaa aiheuttaa haasteita teknisen toteutuksen osalta ainakin joillekin keskusvastapuolille. Tilanteen helpottamiseksi on aiheellista vahvistaa myöhempi soveltamispäivä lyhyempää ilmoittamisväliä koskeville vaatimuksille. Näin keskusvastapuolilla on mahdollisuus parantaa sisäisiä prosessejaan ja järjestelmiään.
(6)
Tämän asetuksen säännökset ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa, koska ne koskevat keskusvastapuolen oletetun pääoman laskentaa ja ilmoittamista. Jotta varmistettaisiin, että nämä säännökset, joiden olisi tultava voimaan samaan aikaan, ovat keskenään johdonmukaiset ja jotta asianomaisten velvoitteiden soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden olisi helpompi saada näistä säännöksistä kattava käsitys keskitetysti, on suotavaa, että kaikki asetuksessa (EU) N:o 648/2012 edellytetyt tekniset sääntelystandardit sisällytetään yhteen asetukseen.
(7)
Tämä asetus perustuu Euroopan pankkiviranomaisen komissiolle esittämiin teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksiin.
(8)
Euroopan pankkiviranomainen on järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia tämän asetuksen perustana olevista teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksista, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (3) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Laskentaväli ja -päivämäärät, joista säädetään asetuksen (EU) N:o 648/2012 50 a artiklan 3 kohdassa
1. Asetuksen (EU) N:o 648/2012 50 a artiklan 3 kohdassa säädetyn laskentavälin on oltava yksi kuukausi, paitsi jos tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa säädettyä harkintavaltaa käytetään, jolloin laskentavälin on oltava joko yksi viikko tai yksi päivä.
2. Jos 1 kohdassa tarkoitettu laskentaväli on yksi kuukausi, keskusvastapuolen on sovellettava molempia seuraavista vaatimuksista:
a)
laskennan viitepäivämäärien on oltava seuraavat:
31 päivä tammikuuta, 28 päivä helmikuuta (tai 29 päivä helmikuuta karkausvuonna), 31 päivä maaliskuuta, 30 päivä huhtikuuta, 31 päivä toukokuuta, 30 päivä kesäkuuta, 31 päivä heinäkuuta, 31 päivä elokuuta, 30 päivä syyskuuta, 31 päivä lokakuuta, 30 päivä marraskuuta ja 31 päivä joulukuuta;
b)
päivämäärät, joina keskusvastapuolen on suoritettava laskenta (”laskennan päivämäärä”) ovat vastaavasti:
1 päivä helmikuuta, 1 päivä maaliskuuta, 1 päivä huhtikuuta, 1 päivä toukokuuta, 1 päivä kesäkuuta, 1 päivä heinäkuuta, 1 päivä elokuuta, 1 päivä syyskuuta, 1 päivä lokakuuta, 1 päivä marraskuuta, 1 päivä joulukuuta ja 1 päivä tammikuuta.
3. Jos 1 kohdassa tarkoitettu laskentaväli on yksi viikko tai yksi päivä, ensimmäisen laskennan päivämäärä on toimivaltaisen viranomaisen pyyntöä seuraava päivä. Ensimmäinen viitepäivämäärä on toimivaltaisen viranomaisen pyynnön päivämäärä. Seuraavissa laskennoissa viitepäivämäärä on laskennan päivämäärää edeltävä päivä. Jos laskenta suoritetaan viikoittain, laskentapäivien välillä on oltava viisi työpäivää.
4. Jos laskentapäivä on yleinen vapaapäivä, lauantai tai sunnuntai, laskenta on suoritettava seuraavana työpäivänä.
2 artikla
Ilmoittamisväli, ilmoituspäivämäärät ja yhdenmukainen ilmoittamismuoto, joista säädetään asetuksen (EU) N:o 648/2012 50 c artiklan 2 kohdassa ja 89 artiklan 5 a kohdassa
1. Asetuksen (EU) N:o 648/2012 50 c artiklan 2 kohdassa ja soveltuvin osin 89 artiklan 5 a kohdan kolmannessa alakohdassa säädetyn ilmoittamisvälin on oltava yksi kuukausi, paitsi jos tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa säädettyä harkintavaltaa käytetään, jolloin ilmoittamisvälin on oltava joko yksi viikko tai yksi päivä.
2. Jos 1 kohdan mukainen ilmoittamisväli on yksi kuukausi, ilmoituspäivämäärän on oltava viiden työpäivän kuluttua 1 artiklassa säädetystä laskentapäivämäärästä tai mahdollisuuksien mukaan jo aikaisemmin.
3. Jos 1 kohdassa tarkoitettu ilmoittamisväli on yksi päivä tai yksi viikko, ilmoituspäivämäärän on oltava laskentapäivää seuraava päivä.
4. Jos ilmoituspäivä on yleinen vapaapäivä, lauantai tai sunnuntai, ilmoittaminen on suoritettava seuraavana työpäivänä.
5. Keskusvastapuolten on ilmoitettava 1 kohdassa tarkoitetut tiedot käyttämällä liitteessä I olevaa mallia (Oletettua pääomaa koskevat tiedot), joka on täytettävä noudattaen liitteessä II olevia ohjeita (Oletettua pääomaa koskevien tietojen ilmoittamisohjeet).
3 artikla
Asetuksen (EU) N:o 648/2012 50 a artiklan 3 kohdassa ja 50 c artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja lyhyempiä laskenta- ja ilmoittamisvälejä koskevat edellytykset
1. Määritysosapuolena toimivan laitoksen toimivaltaiset viranomaiset voivat vaatia mitä tahansa keskusvastapuolta, jossa kyseinen laitos toimii määritysosapuolena, suorittamaan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun laskennan ja 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoittamisen joko päivittäin tai viikoittain jommassakummassa seuraavista tilanteista:
a)
jos yhden määritysosapuolen maksukyvyttömyyden vuoksi keskusvastapuolen on käytettävä minkä suuruinen osuus tahansa rahoitusvaroista, jotka se on ennalta rahastoinut maksukyvyttömyysjärjestelyyn asetuksen (EU) N:o 648/2012 43 artiklan mukaisesti;
b)
jos yhden määritysosapuolen maksukyvyttömyyden vuoksi keskusvastapuolen on käytettävä sellaisten määritysosapuolten, jotka eivät ole maksukyvyttömiä, maksukyvyttömyysrahastoon asetuksen (EU) N:o 648/2012 42 artiklan mukaisesti suorittamia maksuja.
2. Toimivaltaisten viranomaisten on perustettava päätöksensä siitä, onko ilmoittamisväli 1 kohdassa säädetty yksi päivä vai yksi viikko, ennalta rahastoitujen rahoitusvarojen tosiasialliseen tai odotettavissa olevaan käyttöasteeseen.
3. Kun toimivaltaiset viranomaiset edellyttävät keskusvastapuolelta lyhyempää laskenta- ja ilmoittamisväliä 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, lyhyempää väliä on sovellettava, kunnes keskusvastapuolen maksukyvyttömyysjärjestelyyn ennalta rahastoimat rahoitusvarat on palautettu komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 153/2013 (4) 35 artiklassa säädetyille tasoille.
4. Kun toimivaltaiset viranomaiset edellyttävät keskusvastapuolelta lyhyempää laskenta- ja ilmoittamisväliä 1 kohdan b alakohdan mukaisesti, lyhyempää väliä on sovellettava, kunnes keskusvastapuolen sellaisten määritysosapuolten, jotka eivät ole maksukyvyttömiä, maksukyvyttömyysrahastoon maksamat rahoitusvarat on palautettu asetuksen (EU) N:o 648/2012 42 artiklassa säädetyille tasoille.
4 artikla
Siirtymäsäännökset
Poiketen siitä, mitä 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, keskusvastapuolten on tämän asetuksen soveltamispäivän ja 31 päivän joulukuuta 2014 välisenä ajanjaksona ilmoitettava mainitussa kohdassa tarkoitetut tiedot viimeistään 15 työpäivän kuluttua viitepäivästä tai mahdollisuuksien mukaan jo aikaisemmin.
5 artikla
Voimaantulo ja soveltamispäivä
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 2 päivästä kesäkuuta 2014, lukuun ottamatta 1 artiklan 3 kohtaa, 2 artiklan 3 kohtaa ja 3 artiklaa, joita sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2014.