NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1205/2013
ze dne 26. listopadu 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz solárního skla z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 28. února 2013 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. ledna 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Po zveřejnění oznámení o zahájení řízení byla Komise informována o tom, že výrobek byl v bodě 2 oznámení o zahájení řízení vymezen nesprávně. Proto byla v Úředním věstníku Evropské unie (3) zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení, v níž byla tato malá chyba opravena.
(4)
Dne 27. dubna 2013 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení souběžného antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření.
1.2 Celní evidence
(5)
Žádost o celní evidenci dovozu solárního skla z dotčené země byla obdržena spolu s podnětem, ale následně byla dne 2. října 2013 stažena.
1.3 Zúčastněné strany
(6)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a orgány ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a aby požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise také informovala o zahájení řízení výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a vyzvala je, aby se zúčastnili.
1.3.1 Výběr vzorku
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie se v současné době skládá ze sedmi aktivních výrobců, z toho dva jsou malé a střední podniky. Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí solární sklo. Komise sestavila vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v době mezi 1. lednem 2012 a 31. prosincem 2012. Na výrobce v Unii vybrané do vzorku připadalo více než 50 % celkové výroby v Unii. Komise informovala zúčastněné strany o navrhovaném vzorku výrobců v Unii prostřednictvím poznámky do spisu, do něhož mohou zúčastněné strany nahlížet. Komise rovněž zaslala výrobcům v Unii dopis, v němž je informovala o navrženém vzorku. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(8)
Jeden podnik z kategorie malých a středních také projevil zájem o zařazení do vzorku. Komise se rozhodla začlenit jej spolu s druhou společností do vzorku s ohledem na její vyšší podíl objemu prodeje a vyjmout ze vzorku společnost s nejmenším objemem prodeje. Ohledně předběžně vybraného vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Do původně navrhovaného vzorku tedy Komise dvě společnosti přidala a jednu z něj vyjmula.
(9)
A konečně, po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Především se nacházela v rozběhové fázi své existence (což nebyl případ výrobního odvětví Unie jako celku), a trend ziskovosti by tak neposkytoval pravdivou představu o situaci výrobního odvětví Unie.
(10)
Nakonec tedy vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii. Na konečný vzorek připadá 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzorek se tudíž považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(11)
Na základě článku 19 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Dále bylo rozhodnuto, že vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebudou zveřejněna ani jména těch výrobců v Unii, kteří nepožádali o zachování anonymity, neboť by jejich totožnost mohla být odhalena nechtěně. Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) je však již známá, poněvadž veřejně tato společnost prohlásila, že je jedním ze žadatelů.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Na formulář o výběru vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení přezkumu, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, avšak jen dva dovozci podali v dotazníku konkrétní odpovědi. Vzhledem nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(14)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 17 základního nařízení se v oznámení o zahájení řízení o určení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří představují více než 95 % celkového čínského vývozu do Unie během tohoto období.
(16)
Na základě obdržených informací a v souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala prozatímní vzorek pěti vyvážejících výrobců podle největšího reprezentativního objemu vývozu solárního skla do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen.
(17)
Všechny zúčastněné strany, jakož i orgány ČLR byly o navrhovaném vzorku informovány a vyzvány, aby se k němu vyjádřily. Po analýze obdržených připomínek se Komise rozhodla zachovat navrhovaný vzorek pěti společností, a všechny zúčastněné strany byly tedy informovány o konečném výběru vzorku.
(18)
Následné šetření ukázalo, že dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku nadsadili svůj vývoz do Unie, a tudíž byli zahrnuti do vzorku neoprávněně. Obě společnosti byly proto vyjmuty ze vzorku poté, co jim byla dána příležitost předložit připomínky. Komise po řádně analýze připomínek těchto společností došla k závěru, že neposkytly nesprávné údaje úmyslně, a rozhodla, že by se měly nadále považovat za spolupracující strany ve smyslu článku 18 základního nařízení.
(19)
Po vyloučení těchto společností bylo zvažováno zařazení dalších vyvážejících výrobců do vzorku. S ohledem na skutečnost, že obě společnosti byly vyjmuty v pozdním stadiu šetření, to však bylo považováno za neproveditelné, neboť by to mohlo ohrozit dokončení šetření v předepsaných lhůtách.
(20)
Revidovaný vzorek vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců solárního skla tedy vypadá takto:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, (a společnosti ve spojení, dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (dále jen „Xinyi“) a s ním spojený obchodník,
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, a společnosti ve spojení (dále jen „Hehe Group“).
(21)
Komise opravila objem celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR poté, co byla informována o nadhodnocení prodaného vývozu obou vyvážejících výrobců (viz 18. bod odůvodnění výše). Podle výkazů spolupracujících vyvážejících výrobců představuje konečný vzorek více než 50 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v době od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012. Je proto považován za reprezentativní, pokud jde o objem vývozu solárního skla z ČLR do Unie.
d) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(22)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a jejich sdružením, a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(23)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(24)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností nebo skupin společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
GMB/IF a další společnosti, které vyžadují důvěrné zacházení.
(b)
Dovozci
-
Vetrad NV, Nizozemsko
(c)
Uživatelé
-
Sunerg Solar SRL, Itálie
(d)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Společnosti zařazené do vzorku:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (dále jen „Xinyi group“)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(e)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, podle definice v čl. 2 odst. 7 písm b) základního nařízení, proběhla inspekce na místě v prostorách této společnosti s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jako srovnatelné země:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turecko
1.3.2 Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(26)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Výrobek, který je předmětem šetření, v současnosti spadá pod kód KN ex 7007 19 80.
(28)
Solární sklo je jednou ze složek pro výrobu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a tenkovrstvých fotovoltaických modulů vyrábějících elektřinu a fototermických solárních kolektorů, které jsou zdrojem horké vody.
2.2 Obdobný výrobek
(29)
Šetření ukázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku, které posloužilo jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní užití. Považují se proto za „obdobné výrobky“ ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Jeden dovozce požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že u skleníků se používají skla velmi různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce navíc předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu se skládá ze skla s obsahem železa vyšším než 300 ppm. Z toho vyplývá, že tato část dovezeného zahradnického skla jednoznačně nespadá do působnosti tohoto šetření.
(31)
Další dovozce tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití. Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina jím dováženého skla nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární. Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise zastává předběžně názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Proto učinila prozatímní závěr, že výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem nespadají do působnosti tohoto šetření.
(32)
Avšak jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které by mohlo mít podobné technické vlastnosti jako solární sklo, spadá v této fázi do definice výrobku, který je předmětem šetření, neboť potenciálně může být používáno jako solární sklo.
(33)
Tento dovozce rovněž tvrdil, že plavené sklo by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Kromě toho bylo namítáno, že výrobky z plaveného skla určené pro použití v bytech nemohou údajně nahrazovat výrobky ze solárního skla, a proto by plavené sklo nemělo být považováno za obdobný výrobek a mělo by být vyloučeno z působnosti šetření. Komise zastává předběžný názor, že plavené sklo nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, protože splňuje všechny technické vlastnosti uvedené v 26. bodě odůvodnění výše. Kromě toho šetření ukázalo, že plavené sklo lze jednoznačně použít jako solární sklo a vyrábí jej oba výrobci v Unii a čínští vývozci. Proto byl učiněn prozatímní závěr, že plavené sklo zůstává v působnosti šetření.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty vyvážející výrobce, u kterých se prokázalo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(35)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
(1)
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
(2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
(3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
(4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
(5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(36)
Deset spolupracujících společností požádalo o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpovědělo na formulář žádosti o tržní zacházení. Podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení bylo zacházení jako v tržním hospodářství ověřeno u těch společností, které byly zahrnuty do vzorku, a u společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění níže).
(37)
Z toho vyplývá, že zacházení jako v tržním hospodářství bylo určeno ve vztahu k těmto čtyřem společnostem nebo skupinám společností.
-
Společnosti zařazené do vzorku
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi group“),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(39)
V případě stran, které jsou ve spojení, Komise prošetří, zda skupina společností ve spojení jako celek splňuje podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji výrobku, který je předmětem šetření, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(40)
Z toho vyplývá, že byly prošetřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností) sestávajících z jedenácti právnických osob.
(41)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázal splnění kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(42)
Konkrétněji, tři vyvážející výrobci neprokázali, a to ani jednotlivě ani jako skupina, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a proto nesplnili druhou podmínku pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(43)
Navíc ani jeden ze čtyř vyvážejících výrobců, a to ani jednotlivě ani jako skupina, neprokázal, že by se u něj neprojevila výrazná zkreslení přenesená ze systému netržního hospodářství. Proto tyto společnosti nebo skupiny společností nesplnily třetí podmínku pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Přesněji řečeno měli všichni čtyři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců měli prospěch z preferenčních daňových režimů.
(44)
Jeden z těchto vyvážejících výrobců navíc rovněž nesplnil třetí podmínku na základě toho, že několik společností v rámci skupiny, nehledě na jejich nepříznivou finanční situaci, získalo v období šetření (a před ním) významné financování v takových sazbách, které by za podmínek běžně převládajících v tržním hospodářství byly vyhrazeny jen pro finančně zdravé podniky. Další skupina vyvážejících výrobců rovněž nesplnila třetí podmínku na základě skutečnosti, že společnosti ve skupině nakupovaly zemní plyn od státního dodavatele za snížený tarif.
(45)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení dotčeným společnostem, orgánům ČLR a žadatelům a vyzvala je, aby předložili své připomínky.
(46)
Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, aby mohly změnit předběžná zjištění Komise. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) a po konzultaci s členskými státy byli všichni žadatelé jednotlivě a oficiálně vyrozuměni dne 13. září 2013 o konečném rozhodnutí Komise, pokud jde o jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(47)
Ani jeden ze čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR, již požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, tedy neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly proto zamítnuty.
3.2 Individuální zjišťování
(48)
Jeden ze dvou vyvážejících výrobců, který byl původně do vzorku zařazen, ale následně vyloučen (viz 18. bod odůvodnění), požádal o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, pokud by nebyl zahrnut do vzorku. Po jeho vyřazení ze vzorku a s ohledem na to, že přiznání zacházení jako v tržním hospodářství již bylo ověřeno na místě (viz 37. bod odůvodnění výše), bylo usouzeno, že přiznání individuálního zjišťování by nemělo znamenat přílišné zatížení. Žádný jiný vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, o individuální zjišťování nepožádal.
3.3 Běžná hodnota
3.3.1 Volba srovnatelné země
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Komise v oznámení o zahájení řízení předpokládala, že běžná hodnota by měla být určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, a pokud by třetí země s tržním hospodářstvím nebyla nalezena, měla by být běžná hodnota určena na základě cen v Unii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Předtím, než se vezmou za základ ceny v Unii, Komise prošetří veškeré možnosti výběru vhodné srovnatelné země.
(50)
Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k výběru srovnatelné země a k použití cen v Unii.
(51)
Byly obdrženy připomínky od Čínské obchodní komory pro vývoz a dovoz výrobků lehkého průmyslu a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“), od dovozce, který není ve spojení, a od dvou čínských vyvážejících výrobců, a ti všichni vyjádřili námitky proti použití cen v Unii pro stanovení běžné hodnoty. Za vhodné srovnatelné země byly navrženy Turecko a Indie.
(52)
V zájmu prozkoumání všech možností výběru vhodné srovnatelné země útvary Komise mezitím nalezly jedenáct třetích zemí s tržním hospodářstvím s možnou výrobou solárního skla a na základě veřejně dostupných informací pozvaly 24 společnosti z těchto zemí ke spolupráci s Komisí. Jsou to tyto země: Austrálie, Indie, Indonésie, Japonsko, Jižní Afrika, Jižní Korea, Saúdská Arábie, Thajsko, Tchaj-wan, Turecko a USA.
(53)
Na základě informací, které má Komise k dispozici, kromě ČLR a Unie se obdobný výrobek vyrábí pouze v Indii a Turecku. Za účelem řádného posouzení přiměřenosti Turecka a Indie jako vhodných srovnatelných zemí Komise analyzovala informace týkající se obdobného výrobku, konkrétně počet výrobců, velikost domácího trhu, úroveň dovozu a význam obchodních a neobchodních překážek v obou zemích. Přihlásila se však pouze jedna společnost z Turecka a vyjádřila ochotu spolupracovat s Komisí, i přes mnohokrát opakované pokusy Komise o spolupráci s výrobci v Indii.
(54)
Turecko je třetí zemí s tržním hospodářstvím. Dovozní cla použitelná na obdobný výrobek činí 3 % v režimu DNV. Mezi Tureckem a Unií je uzavřena celní unie a dovozní cla mají tudíž v obou směrech nulovou úroveň. Podle všeho neexistují další cla ani jiné významné neobchodní překážky týkající se obdobného výrobku.
(55)
Podle tureckého výrobce, který vyjádřil ochotu spolupracovat při šetření, je to jediná společnost vyrábějící obdobný produkt v Turecku. Tato společnost má významný objem výroby a obdobný výrobek vyváží i prodává na domácím trhu, přičemž vývoz je vyšší než objem prodaný v tuzemsku.
(56)
Bez ohledu na neexistenci obchodních a neobchodních překážek nebylo během období šetření na turecký trh dovezeno žádné solární sklo. Současně Komise šetřením potvrdila, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi dosahoval během období šetření přiměřeného, nikoli však nadměrného zisku.
(57)
Na základě výše uvedeného a se zohledněním všech informací dostupných v této fázi šetření bylo Turecko prozatímně vybráno za srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.3.2 Běžná hodnota
(58)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(59)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Turecku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující turecký výrobce prodává obdobný výrobek na domácím tureckém trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(60)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Za tím účelem byly tudíž zjištěny výrobní náklady tureckého výrobce během období šetření.
(61)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(62)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(63)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů tureckého výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku tureckého výrobce, které jsou ziskové.
(64)
Vzhledem k nedostatku technologie povrchové úpravy, která se během období šetření uplatňovala na solární sklo vyrobené v Turecku, a jelikož žádné turecké solární sklo nebylo vyrobeno plavením, několik typů výrobku se na tureckém domácím trhu vůbec neprodávalo. U těchto druhů výrobků, které se v období šetření v Turecku neprodávaly, ale byly vyváženy z ČLR do Unie, proto musela být běžná hodnota vypočítána podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů tureckého srovnatelného výrobce s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Náklady na povrchovou úpravu a na výrobu plavením vycházely z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývozní ceny
(65)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny proto vycházely z cen dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných.
3.5 Srovnání
(66)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(67)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(68)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.6 Dumpingové rozpětí
(69)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná vypočítaná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku v Turecku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(70)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku a pro výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, zjištěno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty každého typu obdobného výrobku stanovené v Turecku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, kterou si účtovala každá společnost. Dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(71)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce v ČLR. Úroveň spolupráce je podíl objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie na celkovém objemu vývozu z dotčené země do Unie uvedeném v podnětu (viz 15. bod odůvodnění výše).
(73)
Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření více než 80 % celkového vývozu do Unie. Na tomto základě bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanoveno na úrovni odpovídající nejvyššímu dumpingovému rozpětí zjištěnému u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(74)
Zjištěná prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením jsou následující:
Název podniku
Prozatímní dumpingové rozpětí
Společnosti zařazené do vzorku
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi group
74,0 %
Společnosti s individuálním dumpingovým rozpětím
Henan Yuhua
31,9 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, pro které se použije průměrná hodnota ze vzorku
79,8 %
Všechny ostatní společnosti
86,2 %
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(75)
Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření osm výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(76)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod celní položkou 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytl žadatel a sdružení výrobního odvětví Unie. Bylo-li to možné, tyto údaje byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 m2.
(77)
Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představovali 79 % celkového prodeje obdobného výrobku v Unii.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(78)
Během šetření se zjistilo, že produkce žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu.
(79)
Proto pro účely tohoto šetření není nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
4.3 Spotřeba v Unii
(80)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Jak je vysvětleno v 76. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů poskytnutých žadatelem a sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe), které byly porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba Unie
19 440
28 504
35 258
29 040
Index (2008 = 100)
100
147
181
149
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(82)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba v Unii zvýšila o 49 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba solárního skla v Unii celkově výrazně vzrostla oproti roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz 142. bod odůvodnění níže).
4.4 Dovoz z dotčené země
4.4.1 Objem a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(83)
Dumpingový dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(84)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie na trhu. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 6,1 % na 28,7 %. Celkově se dumpingový dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(85)
Nárůst dumpingového dovozu z dotčené země byl daleko větší než zvýšení spotřeby dotčeného výrobku a obdobných výrobků v Unii. V důsledku toho mohli vyvážející výrobci mnohem více těžit z rostoucí spotřeby Unie a značně posílit své postavení na trhu.
4.4.2 Ceny dumpingového dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(86)
Průměrná cena dumpingového dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj:
žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(87)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(88)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 % v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(89)
Porovnání cen bylo provedeno podle čísla typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku z dumpingového dovozu dotčeného výrobku.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(91)
Jak je vysvětleno v 7. a 8. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(92)
Pro účely analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(93)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(94)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.6 Makroekonomické ukazatele
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(95)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
52 200
61 200
60 500
Index 2009
100
134
157
155
Objem výroby (1 000 m2)
17 540
24 674
28 766
22 885
Index
100
141
164
130
Využití kapacity
45 %
66 %
66 %
40 %
Index
100
105
105
84
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Svého vrcholu dosáhla výroba v roce 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu o 40 %. Třebaže byla úroveň výroby vyšší, míra využití kapacity se u výrobců v Unii snížila o 17 procentních bodů, protože výrobní odvětví Unie rozšířilo svou výrobní kapacitu v reakci na silnou poptávku až o 40 % v průběhu období šetření.
(97)
Ačkoli výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity; po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesala během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země.
4.6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(98)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Podíl na trhu
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(99)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 12 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 49 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 90,2 % v roce 2009 na 67,7 % v období šetření, tj. hlubokým propadem o 25 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než dumpingový dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby a jejich podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období snížil.
4.6.3 Růst
(100)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 366 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
4.6.4 Zaměstnanost a produktivita
(101)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
31,2
30,9
26,7
Index
100
100
99
86
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(102)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita zůstala relativně stabilní po celé období let 2009-2011. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %.
(103)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
4.6.5 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(104)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných dumpingových rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(105)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu pro toto posouzení relevantní.
4.6.6 Mikroekonomické ukazatele
(106)
Jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
4.6.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(107)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Zdroj: Odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(108)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009.
(109)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v 89. bodě odůvodnění výše) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %.
(110)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly vývoj prodejních cen mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů bylo způsobeno poklesem objemu výroby, zatímco celkové náklady na výrobu mezi rokem 2011 a obdobím šetření ve skutečnosti klesly.
4.6.8 Náklady práce
(111)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(112)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. K největšímu růstu o 4,8 % však došlo mezi rokem 2011 a a obdobím šetření. Celkový růst nákladů práce lze zčásti vysvětlit inflací a náklady na snižování stavu zaměstnanců, které museli nést někteří výrobci v Unii v souvislosti s útlumem tohoto odvětví mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
4.6.9 Zásoby
(113)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(114)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v letech 2010 a 2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(115)
Šetření prokázalo, že vzhledem k objemovému i hodnotovému poklesu prodeje měli výrobci v Unii sklon nechávat si omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
4.6.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřovat si kapitál
(116)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,31 %
8,21 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(117)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(118)
Jak je vysvětleno výše, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době teprve zahajovali výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat dumpingový dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, tj. pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(119)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za celé posuzované období se celkově zvýšil.
(120)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(121)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví velice investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(122)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, např. v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %.
(123)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
4.7. Závěr ohledně újmy
(124)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího tempa růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo negativní vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(125)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(126)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala záporné hodnoty.
(127)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v 121. bodě odůvodnění, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží s dumpingovým dovozem z ČLR), aby se tak více rozředily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(128)
Proto lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie během období šetření nejen utrpělo podstatnou újmu, ale také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv dumpingového dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(129)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(130)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(131)
Ze šetření vyplynulo, že dumpingový dovoz v posuzovaném období výrazně rostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetřením se rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 89. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(132)
Šetření prokázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 27,2 %, což vedlo k vyššímu rozpětí cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila a v období šetření vykazovala ztráty.
(133)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrály rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.2 Účinky jiných činitelů
5.2.1 Dovoz z třetích zemí
(134)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
3,60 %
3,11 %
3,65 %
3,52 %
Index
100
86
101
98
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(135)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 % v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,5 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(136)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(137)
Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(138)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
Období šetření
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(139)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku to s největší pravděpodobností způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (tj. USA, Kanada).
(140)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 byl zaznamenán další pokles na 5 %, když jim začal konkurovat levný čínský vývoz na hlavních vývozních trzích v třetích zemích. Jelikož trh Unie je hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie a také z toho důvodu, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, což se promítá do vícenákladů na dálkovou přepravu (kvůli rozbití a korozi), nelze v této fázi vyvodit závěr, že horší vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.3 Vývoj spotřeby
(141)
Jak bylo uvedeno výše, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 49 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 81 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo těžit. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25 % ve srovnání s rokem 2009 (- 14,1 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu strmě rostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 64,8 % a celkově se za celé období zvýšil o 366 %. Během posuzovaného období došlo k obrovskému 596 % nárůstu čínského dovozu.
(142)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, dumpingový dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Lze proto vyvodit předběžný závěr, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(143)
Podle informací, které má Komise k dispozici, kolem 80-85 % solárního skla se prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a zhruba 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla. Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (5). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně nastartovaly zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou (6). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(144)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.5 Závěr
(145)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány další možné příčiny újmy, jako je dovoz z dalších třetích zemí, spotřeba a situace některých uživatelů na trhu (např. výrobců solárních modulů), ale u žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nebylo shledáno, že by narušovala zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(146)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se proto předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(147)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(148)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a ostatní se potýkali s insolvencí. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(149)
Očekává se, že uložení antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu solárního skla. A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského dumpingového dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(150)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla insolvence hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém časovém měřítku vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(151)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(152)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, tj. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(153)
Bylo namítnuto, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Uložení cel by především nemělo vést k zastavení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(154)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
6.3 Zájem dodavatelů surovin
(155)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu těchto stran.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se rozhodně vyslovili pro uložení antidumpingových cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antidumpingových opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antidumpingových cel by mělo negativní dopad na jejich činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(157)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6 až 8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antidumpingová cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii. Možné zavedení antidumpingových cel tedy pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, ale to by nemělo mít závažný negativní dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(158)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antidumpingových cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření, předběžně zamítají.
6.5 Aspekty hospodářské soutěže
(160)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (týkal se i solárního skla) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antidumpingový nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokuty za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antidumpingových cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(161)
Uvedená tvrzení se předběžně zamítají. Zaprvé, kartel přestal fungovat nejpozději v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Zadruhé, kartel se netýkal žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku ani většiny stávajících výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antidumpingových cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(162)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo negativní dopad na trh anitreflexních potahových nátěrů solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních poskytovatelů antireflexních potahových nátěrů. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(163)
Za prvé, trh antireflexních potahových nátěrů je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii jsou na tomto segmentu trhu opravdu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují díky zdánlivě nižší kvalitě potahovaného solárního skla dovezeného z ČLR. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexní povrchovou úpravou. V důsledku toho se tento argument v této fázi zamítá. Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž k tomu, aby bylo možné měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Toto tvrzení se proto také předběžně zamítá.
6.6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů, neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(165)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(166)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(167)
Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění následků dumpingu způsobujícího újmu bylo zohledněno, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a dosáhlo takového hrubého zisku z prodeje obdobného výrobku v Unii, jakého by výrobní odvětví tohoto typu mohlo dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za neexistence dumpingových dovozů. Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(168)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(169)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
7.2 Prozatímní opatření
(170)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(171)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tyto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Xinyi group
76,4 %
39,3 %
39,3 %
Hehe group
73,5 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glas group
85,3 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
30,3 %
17,1 %
17,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
79,5 %
38,4 %
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
85,3 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků současného šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. Vzhledem k tomu, že ze strany vyvážejících výrobců byla zaznamenána vysoká úroveň spolupráce (více než 80 %, viz 15. bod odůvodnění), je tato celní sazba založena na nejvyšším individuálním rozpětí újmy stanoveným pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Sazba cla, která se vztahuje na „ostatní spolupracující společnosti“, je založena na váženém průměru vývozců zařazených do vzorku a použije se na všechny spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (s výjimkou společnosti Henan Yuhua, která podléhá individuálnímu clu na základě své žádosti o individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění)).
(173)
S případnými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (7) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
7.3 Závěrečná ustanovení
(174)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) spadajícího pod kód KN ex 7007 19 80 (kód TARIC 7007198010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
17,1 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
42,1 %
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění hlavních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí a/nebo před úředníkem pro slyšení z GŘ pro obchod, a to do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. listopadu 2013.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1205/2013,
annettu 26 päivänä marraskuuta 2013,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä28 päivänä helmikuuta 2013 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa unioniin.
(2)
Tutkimus pantiin vireille, kun EU ProSun Glass, jäljempänä ’valituksen tekijä’, esitti 15 päivänä tammikuuta 2013 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia aurinkopaneeleissa käytettävän lasin kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanoa varten.
(3)
Vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen komissiolle ilmoitettiin, että tuote oli määritelty virheellisesti vireillepanoilmoituksen 2 kohdassa. Tätä varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin vireillepanoilmoitusta koskeva oikaisu (3), jolla kyseinen pieni virhe korjattiin.
(4)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä27 päivänä huhtikuuta 2013 julkaistulla ilmoituksella (4) Kiinasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuontia unioniin koskevan rinnakkaisen tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta ja pani vireille erillisen tutkimuksen.
1.2. Tuonnin kirjaaminen
(5)
Pyyntö asianomaisesta maasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnin kirjaamisesta vastaanotettiin valituksen yhteydessä, mutta se peruutettiin myöhemmin 2 päivänä lokakuuta 2013.
1.3. Asianomaiset osapuolet
(6)
Komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille sekä Kiinan viranomaisille. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Komissio ilmoitti myös mahdollisten vertailumaiden tuottajille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.
1.3.1. Otanta
a) Unionin tuottajia koskeva otanta
(7)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala koostuu tällä hetkellä seitsemästä aktiivisesta tuottajasta, joista kaksi on pk-yrityksiä. Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajia edustavan otoksen. Otokseen sisältyi neljä unionin tuottajaa, joiden komissio tiesi ennen tutkimuksen vireillepanoa tuottavan aurinkopaneeleissa käytettävää lasia. Komissio valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen sellaisen suurimman edustavan myyntimäärän perusteella, joka oli toteutunut 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta oli yli 50 prosenttia. Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille unionin tuottajien ehdotetusta otoksesta asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettuun asiakirja-aineistoon liitetyllä ilmoituksella. Komissio lähetti myös unionin tuottajille kirjeen, jossa niille ilmoitettiin ehdotetusta otoksesta. Vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia kehotettiin myös esittämään kantansa alustavasta otoksesta.
(8)
Yksi pk-yritys ilmoitti haluavansa tulla sisällytetyksi otokseen. Komissio päätti sisällyttää otokseen sen ja toisen yrityksen, jonka myynnin osuus oli suurempi, ja poistaa otoksesta yrityksen, jonka myyntimäärä oli alhaisin. Alustavasti valitusta otoksesta ei saatu muita huomautuksia. Näin ollen komissio lisäsi alun perin ehdotettuun otokseen kaksi yritystä ja poisti siitä yhden.
(9)
Tarkastuskäyntien jälkeen komissio päätti poistaa vielä yhden viidestä otokseen valitusta yrityksestä, koska havaittiin, että kyseinen yritys ei ole unionin tuotannonalaa edustava. Se oli käynnistysvaiheessa (mikä ei koske koko unionin tuotannonalaa), minkä vuoksi sen kannattavuussuuntaus ei olisi antanut oikeaa kuvaa unionin tuotannonalan tilanteesta.
(10)
Näin ollen komissio valitsi lopulta neljän unionin tuottajan otoksen. Lopullisen otoksen osuus unionin tuotannonalan myynnistä unionin markkinoilla on 79 prosenttia. Otoksen katsotaan siis edustavan unionin tuotannonalaa.
(11)
Seitsemästä unionin tuottajasta kolme pyysi perusasetuksen 19 artiklan perusteella, että niiden identiteetti pidetään luottamuksellisena. Ne väittivät, että niiden identiteetin paljastaminen voisi johtaa niiden liiketoimintaan kohdistuviin merkittäviin haitallisiin vaikutuksiin. Niiden pyyntöä tarkasteltiin ja se havaittiin perustelluksi. Ottaen huomioon unionin tuottajien vähäinen määrä päätettiin myös olla paljastamatta niiden unionin tuottajien nimiä, jotka eivät pyytäneet nimettömänä pysymistä, koska niiden nimien paljastaminen saattaisi tahattomasti johtaa myös muiden identiteetin paljastumiseen. Yrityksen Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH, jäljempänä ’GMB/IF’, identiteetti on jo kuitenkin tiedossa, koska se ilmoitti julkisesti olevansa yksi valituksen tekijöistä.
b) Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta
(12)
Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.
(13)
Neljä etuyhteydetöntä tuojaa vastasi vireillepanoilmoituksen liitteenä olevaan otantalomakkeeseen mutta vain kaksi toimitti erillisen kyselylomakevastauksen. Yhteistyössä toimineiden tuojien vähäisen määrän vuoksi otantaa ei katsottu tarpeelliseksi.
c) Vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(14)
Vientiä harjoittavien tuottajien suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 väliseltä ajalta.
(15)
Kaksitoista kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää, joiden osuus Kiinasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tällä kaudella oli yli 95 prosenttia, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen.
(16)
Komissio valitsi saatujen tietojen perusteella ja perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti viiden vientiä harjoittavan tuottajan alustavan otoksen, joka perustui aurinkopaneeleissa käytettävän lasin unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa.
(17)
Kaikille asianomaisille osapuolille sekä Kiinan viranomaisille ilmoitettiin ehdotetusta otoksesta ja niitä kehotettiin toimittamaan huomautuksia. Analysoituaan saadut huomautukset komissio päätti säilyttää ehdotetun viiden yrityksen otoksen, ja kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin lopullisesti valitusta otoksesta.
(18)
Tämän jälkeen tutkimuksessa kävi ilmi, että kaksi otokseen valittua vientiä harjoittavaa tuottajaa oli ilmoittanut unioniin suuntautuvan vientimyyntinsä liian suureksi, minkä vuoksi ne oli sisällytetty otokseen perusteettomasti. Näin ollen molemmat yritykset jätettiin pois otoksesta sen jälkeen, kun niille oli annettu mahdollisuus toimittaa huomautuksia asiasta. Analysoituaan yritysten toimittamat huomautukset komissio päätteli, että ne eivät olleet toimittaneet virheellisiä lukuja tahallisesti, ja päätti pitää niitä edelleen yhteistyössä toimivina osapuolina perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
(19)
Sen jälkeen kun nämä yritykset oli jätetty pois otoksesta harkittiin muiden vientiä harjoittavien tuottajien sisällyttämistä siihen. Kun kuitenkin molemmat poisjättämiset tapahtuivat tutkimuksen myöhäisessä vaiheessa, tätä ei pidetty mahdollisena, koska tutkimuksen saattaminen päätökseen lakisääteisessä määräajassa olisi voinut vaarantua.
(20)
Aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavien tuottajien tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien tarkistettuun otokseen sisältyvät näin ollen seuraavat:
-
Flat Solar Glass Group Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset, jäljempänä ’Flat Glass Group’;
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings, jäljempänä ’Xinyi’, ja siihen etuyhteydessä oleva kauppias;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset, jäljempänä ’Hehe Group’.
(21)
Komissio korjasi Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnin kokonaismäärän sen jälkeen, kun sille ilmoitettiin kyseisten kahden vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnin yliarvioinnista (ks. 18 kappale). Lopullisen otoksen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana on yli 50 prosenttia yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoituksen mukaan. Sen vuoksi otosta pidetään edustavana Kiinasta unioniin suuntautuvan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientimäärien osalta.
d) Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit
(22)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka olivat sitä pyytäneet, sekä otokseen valituille unionin tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja niiden järjestöille sekä käyttäjille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa.
(23)
Kyselylomakevastaukset saatiin neljältä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, kaikilta otokseen valituilta unionin tuottajilta, kahdelta etuyhteydettömältä unionin tuojalta ja 12 käyttäjältä.
(24)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuvan vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten tai yritysryhmien toimitiloihin:
(a)
Unionin tuottajat
-
GMB/IF ja muut yritykset, joihin sovelletaan luottamuksellista kohtelua
(b)
Tuojat
-
Vetrad NV, Alankomaat
(c)
Käyttäjät
-
Sunerg Solar SRL, Italia
(d)
Vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa
-
Otokseen valitut yritykset:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co. Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co. Ltd; Flat Solar Glass Group Co. Ltd; Shanghai Flat Glass Co. Ltd, jäljempänä ’Flat Glass Group’
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd and Xinyi Solar (Hong Kong) Limited, jäljempänä ’Xinyi Group’
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co. Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co. Ltd.,), and Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co. Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co. Ltd., jäljempänä ’Hehe Group’
-
Yritykset, joihin sovelletaan yksilöllistä tarkastelua
-
Henan Yuhua New Material Co. Ltd, jäljempänä ’Henan Yuhua’
(e)
Vertailumaassa toimiva tuottaja
-
Niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa määriteltyä markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaana olevaa Turkkia koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turkki.
1.3.2. Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(25)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1. Tarkasteltavana oleva tuote
(26)
Tutkimuksen kohteena oleva tuote on aurinkopaneeleissa käytettävä lasi, joka on karkaistua tasomaista soodakalkkilasia, jonka rautapitoisuus on alle 300 ppm, aurinkoenergian läpäisyaste yli 88 % (mitattuna olosuhteissa AM1,5 300-2 500 nm), lämmönkestävyys 250 °C (mitattuna EN 12150 -standardin mukaan), lämpöshokinkestävyys Δ 150 K (mitattuna EN 12150 -standardin mukaan) ja jonka mekaaninen lujuus on vähintään 90 N/mm2 (mitattuna EN 1288-3 -standardin mukaan), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(27)
Tarkasteltavana oleva tuote kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin ex 7007 19 80.
(28)
Aurinkopaneeleissa käytettävä lasi on yksi komponenteista, jota käytetään sähköä tuottavien kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja ohutkalvotekniikkaan perustuvien aurinkosähkömoduulien sekä lämmintä vettä tuottavien litteiden lämmönkeräinten valmistukseen.
2.2. Samankaltainen tuote
(29)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella, unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella sekä vertailumaana toimineen Turkin kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
2.3. Tuotteen määritelmää koskevat väitteet
(30)
Yksi tuoja pyysi kasvihuoneiden rakentamiseen käytettävän puutarhalasin jättämistä tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle sillä perusteella, että kasvihuoneissa käytetään hyvin erikokoisia laseja kun taas aurinkopaneeleissa käytettävää lasia tuotetaan vain tietyn kokoisena. Lisäksi tuoja toimitti todistuksen, jonka mukaan osa sen tuonnista muodostui lasista, jonka rautapitoisuus on yli 300 ppm. Tämä vuoksi kyseinen osa tuodusta puutarhalasista ei selvästikään kuulu tämän tutkimuksen soveltamisalaan.
(31)
Eräs toinen tuoja väitti, että sen tuomalla huonekalulasilla (jota käytetään mm. lasihyllyihin, paneelitäytteisiin, pöytätasoihin, liukuoviin ja kattopaneelituotteisiin) on samat tai hyvin samanlaiset tekniset ominaisuudet kuin aurinkopaneeleihin käytettävällä lasilla, mutta pyysi sen jättämistä tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle, koska sillä on eri käyttötarkoitukset. Toimitetun näytön perusteella vaikuttaa kuitenkin siltä, että suurimmalla osalla sen tuomasta lasista ei ole kaikkia aurinkopaneeleissa käytettävän lasin teknisiä ominaisuuksia, jotka kuvataan 26 kappaleessa. Tuodun lasin kuudessa lajissa rautapitoisuus on paljon korkeampi kuin 300 ppm, kun taas yhdessä lajissa rautapitoisuus on alle 300 ppm mutta sen aurinkoenergian läpäisyaste on merkittävästi alempi kuin 88 prosenttia, joka on vähimmäisvaatimus, jotta tuote voidaan määritellä aurinkopaneeleissa käytettäväksi lasiksi. Tuoja väitti, että vaikka kyseiset lasilajit eivät täytäkään yhtä aurinkopaneeleissa käytettävän lasin teknisistä ominaisuuksista, jotka esitetään 26 kappaleessa, ne ovat aurinkopaneeleissa käytettävän lasin ensisijaisen luokittelun mukaisia eli karkaistua tasomaista soodakalkkilasia. Komissio on alustavasti sitä mieltä, että vain ne lasilajit, jotka täyttävät kaikki aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tekniset ominaisuudet, kuuluvat tutkimuksen soveltamisalaan. Näin ollen päätellään alustavasti, että kyseisen tuojan tuomat edellä mainitut lasilajit eivät kuulu tämän tutkimuksen soveltamisalaan.
(32)
Sitä vastoin kasvihuone- ja huonekalulasin kaikki lajit, joilla saattaa olla samanlaisia teknisiä ominaisuuksia kuin aurinkopaneeleissa käytettävällä lasilla, kuuluvat tässä vaiheessa edelleen tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, koska niitä voidaan mahdollisesti käyttää aurinkopaneeleissa.
(33)
Tuoja väitti myös, että float-lasi olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska sen tuotantoprosessi on erilainen kuin valssatun lasin, jota tuoja pitää ainoana aurinkopaneeleissa käytettävän lasin lajina. Lisäksi koska float-lasiset kodinsisustustuotteet eivät väitteen mukaan voi korvata aurinkopaneeleissa käytettävää lasia, float-lasia ei pitäisi pitää samankaltaisena tuotteena vaan se pitäisi jättää tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Komissio katsoo alustavasti, että float-lasia ei voida jättää tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle, koska sillä on kaikki 26 kappaleessa esitetyt tekniset ominaisuudet. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että float-lasia voidaan selvästi käyttää aurinkopaneeleissa käytettävänä lasina ja sekä unionin tuotannonala että kiinalaiset viejät tuottavat sitä. Näin ollen päätellään alustavasti, että float-lasi kuuluu tutkimuksen soveltamisalaan.
3. POLKUMYYNTI
3.1. Markkinatalouskohtelu
(34)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta tulevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset.
(35)
Kyseiset perusteet ovat lyhyesti seuraavat:
(1)
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinaedellytysten perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
(2)
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;
(3)
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
(4)
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; ja
(5)
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(36)
Kymmenen yhteistyössä toiminutta yritystä haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan d alakohdan mukaisesti otokseen valittujen yritysten toimitiloihin samoin kuin niiden yritysten toimitiloihin, joille oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, tehtiin markkinatalouskohtelua koskeva tarkastuskäynti (ks. 48 kappale).
(37)
Markkinatalouskohtelua koskeva määrittäminen tehtiin jäljempänä esitettyjen neljän yrityksen tai yritysryhmän osalta.
-
Otokseen valitut yritykset
-
Zhejiang Jiafu Glass Co. Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co. Ltd; Flat Solar Glass Group Co. Ltd; Shanghai Flat Glass Co. Ltd, jäljempänä ’Flat Glass Group’;
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd ja Xinyi Solar (Hong Kong) Limited, jäljempänä ’Xinyi Group’,
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co. Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co. Ltd.,), and Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co. Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co. Ltd., jäljempänä ’Hehe Group’.
-
Yritykset, joihin sovelletaan yksilöllistä tarkastelua
-
Henan Yuhua New Materials Co. Ltd, jäljempänä ’Henan Yuhua’.
(38)
Komissio hankki kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelua koskevissa hakemuksissa annetut tiedot asianomaisten yritysten toimitiloissa.
(39)
Etuyhteydessä olevien osapuolten tapauksessa komissio tarkastelee, täyttääkö etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä kokonaisuudessaan markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevat edellytykset. Tästä syystä tapauksissa, joissa kiinalaisen hakijan tytäryritys tai muu hakijaan etuyhteydessä oleva yritys osallistuu suoraan tai välillisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon tai myyntiin, markkinatalouskohtelun myöntämistä koskeva tutkimus tehdään jokaiselle yritykselle erikseen, samoin kuin koko konsernille.
(40)
Neljän vientiä harjoittavan tuottajan (yritysryhmän) - yhteensä 11 oikeushenkilöä - markkinatalouskohtelupyynnöt tutkittiin.
(41)
Tutkimuksessa kävi ilmi, ettei mikään neljästä markkinatalouskohtelua pyytäneestä vientiä harjoittavasta tuottajasta (yritysryhmästä) pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia.
(42)
Erityisesti kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa ei onnistunut osoittamaan, joko yksittäin tai ryhmänä, että niillä oli yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti, eivätkä ne näin ollen täyttäneet markkinatalouskohtelua koskevaa vaatimusta 2.
(43)
Mikään neljästä vientiä harjoittavasta tuottajasta, joko yksittäin tai ryhmänä, ei myöskään pystynyt osoittamaan, että niihin ei kohdistu aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä. Näin ollen nämä yritykset tai yritysryhmät eivät täyttäneet markkinatalouskohtelua koskevaa vaatimusta 3. Lisäksi kaikki neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää hyötyi suotuisasta verokohtelusta.
(44)
Yksi näistä vientiä harjoittavista tuottajista ei myöskään täyttänyt vaatimusta 3 sillä perusteella, että useat yritykset ryhmän sisällä - heikosta taloudellisesta tilanteestaan huolimatta - saivat merkittävää rahoitusta tutkimusajanjaksolla (ja ennen sitä) koroilla, jotka normaaleissa markkinatalousolosuhteissa varattaisiin vain taloudellisesti vakaassa asemassa oleville yrityksille. Toinen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä ei täyttänyt vaatimusta 3 sillä perusteella, että yritykset ryhmän sisällä ostivat maakaasua alemmin hinnoin valtio-omisteiselta kaasuntoimittajalta.
(45)
Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelua koskevan tutkimuksen tulokset asianomaisille yrityksille, Kiinan viranomaisille ja valituksen tekijälle ja pyysi niitä esittämään huomautuksia asiasta.
(46)
Saadut huomautukset eivät olleet sellaisia, että komissio olisi muuttanut alustavia päätelmiään niiden perusteella. Kun jäsenvaltioita oli kuultu 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti, kaikille markkinatalouskohtelua pyytäneille ilmoitettiin yksittäin ja virallisesti 13 päivänä syyskuuta 2013 komission lopullisista päätelmistä niiden markkinatalouskohtelupyyntöjen osalta.
(47)
Yksikään neljästä yhteistyössä toimineesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistettuja vaatimuksia, minkä vuoksi niiden markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt hylättiin.
3.2. Yksilöllinen tarkastelu
(48)
Toinen niistä kahdesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, jotka oli alunperin sisällytetty otokseen mutta jätetty sen ulkopuolelle myöhemmin (ks. 18 kappale), oli pyytänyt yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti siinä tapauksessa, että sitä ei sisällytetä otokseen. Sen jälkeen kun yritys oli jätetty pois otoksesta ja ottaen huomioon, että sen markkinatalouskohtelua koskeva tarkastuskäynti oli jo suoritettu (ks. 37 kappale), katsottiin että ei olisi kohtuuttoman työlästä myöntää tälle yritykselle yksilöllistä tarkastelua. Muut otoksen ulkopuoliset vientiä harjoittavat tuottajat eivät pyytäneet yksilöllistä tarkastelua.
3.3. Normaaliarvo
3.3.1. Vertailumaan valinta
(49)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti komissio esitti vireillepanoilmoituksessa, että normaaliarvo määritetään markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan hinnan tai laskennallisen arvon perusteella tai jos soveltuvaa markkinataloutta toteuttavaa kolmatta maata ei löydy, normaaliarvo määritetään unionin hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Ennen unionin hintojen käyttämistä komissio tutkii kaikki mahdollisuudet soveltuvan vertailumaan valitsemiseksi.
(50)
Asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksia vertailumaan valinnasta ja unionin hintojen käytöstä.
(51)
Huomautuksia saatiin alan kiinalaiselta kauppakamarilta (China Chamber of Commerce for Export/Import of Light Industrial Products and Arts-crafts), jäljempänä ’CCCLA’, etuyhteydettömältä tuojalta sekä kahdelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, jotka kaikki vastustivat unionin hintojen käyttöä normaaliarvon määrittämiseen. Soveltuviksi vertailumaiksi ehdotettiin Turkkia ja Intiaa.
(52)
Voidakseen tutkia kaikki mahdollisuudet soveltuvan vertailumaan valintaa varten komission yksiköt ovat yksilöineet 11 markkinataloutta toteuttavaa kolmatta maata, joissa on aurinkopaneeleissa käytettävän lasin mahdollista tuotantoa, ja ovat pyytäneet julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella 24:ää yritystä näissä maissa toimimaan yhteistyössä komission kanssa. Nämä maat ovat Australia, Etelä-Afrikka, Etelä-Korea, Intia, Indonesia, Japani, Saudi-Arabia, Taiwan, Thaimaa, Turkki ja Yhdysvallat.
(53)
Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella vain Intiassa ja Turkissa tuotetaan samankaltaista tuotetta Kiinan ja unionin lisäksi. Voidakseen arvioida asianmukaisesti Turkin ja Intian soveltuvuutta vertailumaaksi komissio analysoi tietoja, jotka koskivat samankaltaista tuotetta ja etenkin tuottajien lukumäärää, kotimarkkinoiden kokoa, tuonnin tasoa sekä kaupan esteiden ja muiden kuin kaupan esteiden merkitystä molemmissa maissa. Komissiolle ilmoittautui ja ilmaisi halukkuutensa toimia yhteistyössä kuitenkin vain yksi turkkilainen yritys, vaikka komissio yritti useaan otteeseen saada myös intialaisia tuottajia toimimaan yhteistyössä.
(54)
Turkki on markkinataloutta toteuttava kolmas maa. Samankaltaiseen tuotteeseen sovelletaan 3 prosentin tuontitullia (suosituimmuustulli). Turkin ja EU:n tulliliiton vuoksi kahdenvälisesti sovellettava tuontitulli on 0 prosenttia. Samankaltaiseen tuotteeseen ei vaikuta kohdistuvan muita tulleja tai muita merkittäviä muita kuin kaupan esteitä.
(55)
Sen turkkilaisen tuottajan mukaan, joka ilmoitti olevansa halukas toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa, se on ainoa yritys, joka tuottaa samankaltaista tuotetta Turkissa. Yrityksellä on merkittävää tuotantoa ja se sekä vie että myy kotimarkkinoilla samankaltaista tuotetta, ja sen vientimäärä on suurempi kuin kotimarkkinoilla myyty määrä.
(56)
Kaupan ja muiden kuin kaupan esteiden puutteesta huolimatta Turkin markkinoille ei tuotu käytännössä lainkaan aurinkopaneeleissa käytettävää lasia tutkimusajanjaksolla. Komission tutkimuksessa vahvistettiin, että yhteistyössä toiminut vertailumaan tuottaja sai kohtuullista muttei liiallista voittoa tutkimusajanjaksolla.
(57)
Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon kaikki tutkimuksen tässä vaiheessa käytettävissä olevat tiedot Turkki on valittu alustavasti vertailumaaksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.
3.3.2. Normaaliarvo
(58)
Koska kaikki markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt evättiin, normaaliarvo kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.
(59)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko samankaltaisen tuotteen myynti Turkissa riippumattomille asiakkaille edustavaa. Yhteistyössä toimineen turkkilaisen samankaltaisen tuotteen tuottajan myynnin todettiin olevan määrältään edustavaa Turkin kotimarkkinoilla verrattuna otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.
(60)
Tämän jälkeen komissio tutki, voidaanko kyseisen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan myynnin osuus. Myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tätä varten määritettiin turkkilaisen tuottajan tuotantokustannukset tutkimusajanjakson aikana.
(61)
Niiden tuotelajien osalta, joiden myyntimäärästä kotimarkkinoilla yli 80 prosenttia ylitti kustannukset ja joiden keskimääräinen painotettu myyntihinta vastasi vähintään yksikkötuotantokustannuksia, normaaliarvo tuotelajeittain laskettiin kyseisen lajin kokonaismyynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.
(62)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen hinta tutkimusajanjaksolla.
(63)
Sellaisten tuotelajien osalta, joiden myynti ei ollut kannattavaa, normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä turkkilaisen tuottajan valmistuskustannuksia, joihin oli lisätty myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto turkkilaisen tuottajan niiden tuotelajien osalta, joiden myynti oli kannattavaa.
(64)
Turkin kotimarkkinoilla ei myyty useita tuotelajeja, koska aurinkopaneeleissa käytettävään lasiin sovellettavaa pinnoitustekniikkaa ei käytetty Turkissa tutkimusajanjaksolla tuotettuun lasiin ja koska mitään turkkilaisesta aurinkopaneeleihin käytettävästä lasista ei tuotettu float-tuotantoprosessilla. Sen vuoksi niiden tuotelajien, joita ei myyty Turkissa tutkimusajanjaksolla mutta joita vietiin Kiinasta unioniin, normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti turkkilaisen vertailutuottajan valmistuskustannusten perusteella, joihin lisättiin kohtuulliset myynti-, yleis- ja hallintokulut sekä kohtuullinen voittomarginaali. Pinnoituskustannukset ja float-tuotantoprosessin kustannukset perustuivat unionin tuotannonalan toimittamiin tietoihin.
3.4. Vientihinnat
(65)
Vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
3.5. Vertailu
(66)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Polkumyyntimarginaalit määritettiin vertailemalla otokseen valittujen viejien yksittäisiä vientihintoja noudettuna lähettäjältä -tasolla vertailumaan tuottajan kotimaan myyntihintoihin tai, tapauksen mukaan, laskennalliseen normaaliarvoon.
(67)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(68)
Tällä perusteella tehtiin oikaisuja kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä vientitullien ja palkkioiden huomioon ottamiseksi, kun oli osoitettu, että ne vaikuttavat hintojen vertailtavuuteen.
3.6. Polkumyyntimarginaali
(69)
Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä laskennallista normaaliarvoa Turkissa verrattiin vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(70)
Polkumyyntimarginaalit otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, ja sille yhdelle tuottajalle, jolle myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla Turkissa samankaltaisen tuotteen kullekin tuotelajille määritettyä painotettua keskimääräistä laskennallista normaaliarvoa ja kullekin yritykselle määritettyä tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettua keskimääräistä vientihintaa ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(71)
Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella.
(72)
Kaikkien muiden Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti yhteistyössä toimimisen asteen Kiinassa. Yhteistyössä toimimisen asteella tarkoitetaan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvan viennin määrän osuutta asianomaisesta maasta unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä, joka ilmoitettiin valituksessa (ks. 15 kappale).
(73)
Yhteistyössä toimimisen aste on korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus on yli 80 prosenttia kokonaisviennistä unioniin tutkimusajanjaksolla. Tällä perusteella kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava jäännöspolkumyyntimarginaali asetettiin tasolle, joka vastaa otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien korkeinta polkumyyntimarginaalia.
(74)
Vahvistetut väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:
Yrityksen nimi
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Otokseen valitut yritykset
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Yritys, jolle määritettiin yksilöllinen polkumyyntimarginaali
Henan Yuhua
31,9 %
Otoksen ulkopuoliset mutta yhteistyössä toimineet yritykset, joihin sovelletaan otoksen keskiarvoa
79,8 %
Kaikki muut yritykset
86,2 %
4. VAHINKO
4.1. Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä
(75)
Samankaltaista tuotetta valmisti kahdeksan tuottajaa unionissa tutkimusajanjaksolla. Ne muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
(76)
Tutkimusajanjakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia unionin tuotannonalasta saatavilla olevia tietoja, myös valituksen tekijän toimittamia tietoja, unionin tuotannonalaa edustavan järjestön (Glass for Europe) toimittamia makrotaloudellisia tietoja ja otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastauksia. Unioniin tuodaan aurinkopaneeleissa käytettävää lasia tullinimikkeellä ”7007 19 80 - Muu - Laminoitu varmuuslasi”, johon kuuluu muitakin tuotteita, jotka eivät ole tämän tutkimuksen kohteena, joten Eurostatin tietoja ei voitu käyttää tuontimäärien ja -arvojen määrittämiseen. Tuontimäärät ja -arvot perustuivat valituksen tekijän ja unionin tuotannonalaa edustavan järjestön toimittamiin tietoihin. Tiedot tarkistettiin mahdollisuuksien mukaan vertaamalla niitä kyselylomakevastauksiin. Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan 21 734 000 m2 tutkimusajanjaksolla.
(77)
Kuten 10 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin neljä unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaismyynnistä oli 79 prosenttia.
4.2. Unionin markkinoiden määrittäminen
(78)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantoa ei suuntautunut kytköskäyttöön lainkaan.
(79)
Näin ollen tässä tutkimuksessa ei ole tarpeen analysoida erikseen kytkösmarkkinamyyntiä.
4.3. Unionin kulutus
(80)
Unionin kulutus määritettiin kaikkien unionin tuottajien unionin markkinoilla myymän kokonaismäärän perusteella, josta oli vähennetty niiden vienti ja johon oli lisätty tuonti Kiinasta ja muista kolmansista maista. Kuten 76 kappaleessa selitettiin, unionin kulutus määritettiin valituksen tekijän ja unionin tuotannonalaa edustavan järjestön (Glass for Europe) toimittamien tietojen perusteella, joita mahdollisuuksien mukaan verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastauksiin.
(81)
Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:
Taulukko 1
Unionin kulutus (1 000 m2)
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Unionin kulutus yhteensä
19 440
28 504
35 258
29 040
Indeksi
100
147
181
149
Lähde: Glass for Europe ja valituksen tekijä
(82)
Tarkastelujaksolla unionin kokonaiskulutus kasvoi 49 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä mutta laski tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2011. Kaiken kaikkiaan aurinkopaneeleihin käytettävän lasin kulutus unionissa kasvoi merkittävästi verrattuna vuoden 2009 tasoon. Tämä johtuu pääasiassa lopputuotteiden, etenkin aurinkosähkömoduulien, kulutuksen kasvusta (ks. 142 kappale).
4.4. Tuonti asianomaisesta maasta
4.4.1. Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(83)
Polkumyynnillä tapahtuva tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:
Taulukko 2
Tuontimäärä (1 000 m2) ja markkinaosuus
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin määrä (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indeksi
100
171
513
696
Markkinaosuus
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indeksi
100
117
283
466
Lähde: Glass for Europe ja valituksen tekijä
(84)
Tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä unioniin tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi eli 596 prosentilla. Tämän johdosta tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä unioniin tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti. Tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 6,1 prosentista 28,7 prosenttiin. Yleisesti ottaen tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntituonti lisääntyi merkittävästi sekä määrän että markkinaosuuden perusteella vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä.
(85)
Asianomaisesta maasta tulevan polkumyyntituonnin kasvu ylitti huomattavasti tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen unionin kulutuksen kasvun. Tämän vuoksi vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät saamaan paljon suuremmassa määrin etua unionin kasvavasta kulutuksesta ja vahvistivat merkittävästi asemaansa markkinoilla.
4.4.2. Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
(86)
Asianomaisesta maasta unioniin tulevan polkumyyntituonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 3
Tuontihinnat (euroa/m2)
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Kiina
6,02
6,10
4,96
4,38
Indeksi
100
101
82
73
Lähde:
valituksen tekijä ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kyselyvastaukset
(87)
Tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta putosi tarkastelujaksolla. Keskimääräinen tuontihinta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä laski 27,2 prosenttia eli 6,02 eurosta/m2 4,38 euroon/m2.
(88)
Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta otokseen valituilta kiinalaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin tuotelajikohtaisiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti ylöspäin tulliselvitys-, tulli-, käsittely- ja lastauskustannusten huomioon ottamiseksi. Nämä oikaisut nostavat hintaa tuotevalvontakoodista riippuen 7-15 prosenttia.
(89)
Hintavertailu tehtiin tuotevalvontakoodeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta; hintoja on tarvittaessa oikaistu (ks. 88 kappale), kun niistä on ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset. Vertailun tulos osoitti tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntituonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 10,6-26,7 prosenttia ilmaistuna osuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.
4.5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(90)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja indeksit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(91)
Kuten edellä 7 ja 8 kappaleessa selitetään, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää.
(92)
Vahinkoanalyysia varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit tarkastelujaksolta unionin tuotannonalan toimittamien kaikkia unionin tuottajia koskevien tietojen pohjalta. Komissio analysoi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastausten perusteella.
(93)
Tätä tutkimusta varten arvioitiin seuraavia makrotaloudellisia indikaattoreita: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.
(94)
Siinä arvioitiin seuraavia mikrotaloudellisia indikaattoreita: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.
4.6. Makrotaloudelliset indikaattorit
4.6.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(95)
Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 4
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indeksi 2009
100
114
124
140
Tuotantomäärä (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indeksi
100
167
178
124
Kapasiteetin käyttöaste
45 %
66 %
64 %
40 %
Indeksi
100
146
143
88
Lähde: valituksen tekijä ja unionin tuottajien kyselyvastaukset
(96)
Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujaksolla kulutusta vastaavasti. Tuotannon huippu saavutettiin 2011, minkä jälkeen se laski 30 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Kulutuksen suuren kasvun yhteydessä unionin tuottajat lisäsivät tuotantokapasiteettiaan tarkastelujaksolla 40 prosenttia. Vaikka tuotantotasot olivat korkeammat, unionin tuottajien kapasiteetin käyttöaste laski 5 prosenttiyksikköä, kun unionin tuotannonala oli lisääntyneeseen kysyntään vastaamiseksi kasvattanut tuotantokapasiteettiaan niin, että se oli 40 prosenttia tutkimusajanjaksolla.
(97)
Vaikka unionin tuotannonala kasvattikin kapasiteettiaan lisääntyneeseen kysyntään vastaamiseksi, sen tuotantotaso kasvoi vähemmän kuin kulutus, ja kapasiteetin käyttöaste - tarkastelujakson ensimmäisten kolmen vuoden merkittävän nousun jälkeen - laski tutkimusajanjaksolla, mikä osui ajallisesti yksiin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvun kanssa.
4.6.2. Myyntimäärä ja markkinaosuus
(98)
Unionin tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 5
Myyntimäärä ja markkinaosuus
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Indeksi
100
146
159
112
Markkinaosuus
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Indeksi
100
99
87
75
Lähde: Glass for Europe ja valituksen tekijä
(99)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi tarkastelujaksolla 12 prosenttia. Kun kuitenkin otetaan huomioon unionin kulutuksen 49 prosentin kasvu, unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 90,2 prosentista 67,7 prosenttiin vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä eli laskua oli huomattavat 25 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan myynti kasvoi paljon vähemmän kuin polkumyyntituonti asianomaisesta maasta. Tämän vuoksi unionin tuottajat eivät pystyneet täysimääräisesti hyödyntämään kasvavaa kulutusta, ja näin niiden markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla.
4.6.3. Kasvu
(100)
Unionin tuotannonalan kasvu tulee esiin määrällisissä eli tuotantoa, myyntiä ja erityisesti markkinaosuutta kuvaavissa indikaattoreissa. Vaikka kulutus kasvoi arviointijakson aikana, unionin tuottajien markkinaosuus ei kasvanut kulutuksen mukaisesti. Unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui jakson aikana, kun tuonnin määrä kasvoi. Samalla kaudella Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 366 prosenttia. Se, että unionin tuotannonala ei pystynyt täysin hyödyntämään markkinoiden kasvua, vaikutti negatiivisesti sen taloudelliseen tilanteeseen.
4.6.4. Työllisyys ja tuottavuus
(101)
Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 6
Työllisyys ja tuottavuus
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna - FTE)
565
792
932
857
Indeksi
100
140
165
152
Tuottavuus (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Indeksi
100
119
108
82
Lähde: valituksen tekijä ja unionin tuottajien kyselyvastaukset
(102)
Työllisyys kasvoi kaiken kaikkiaan 52 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä. Kasvu kuitenkin tapahtui vuoteen 2011 mennessä, jolloin työllisyys oli huipussaan (932 kokoaikaista työntekijää), minkä jälkeen se laski 857 kokoaikaiseen työntekijään tutkimusajanjaksolla. Tuottavuus pysyi suhteellisen vakaana vuosina 2009-2011. Tämä johtuu osittain siitä, että samankaltaisen tuotteen tuotanto on erittäin automatisoitua ja vaatii vain vähän työntekijöitä. Tutkimusajanjaksolla se kuitenkin laski 24,4 prosenttia verrattuna vuoteen 2011. Tämä johtui siitä, että tuotanto laski samalla kaudella noin 30 prosenttia.
(103)
Näin ollen työllisyys laski tutkimusajanjaksolla ja vastasi samankaltaisen tuotteen unionin tuotannon suuntausta tutkimusajanjaksolla.
4.6.5. Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(104)
Kaikki polkumyyntimarginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan voidaan pitää merkittävänä.
(105)
Koska kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus, aiemmasta polkumyynnistä toipuminen ei ole relevanttia tässä arvioinnissa.
4.6.6. Mikrotaloudelliset indikaattorit
(106)
Kuten 92 kappaleessa todettiin, mikrotaloudellisia indikaattoreita analysoidaan otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamien kyselylomakevastausten perusteella. Useimmat otokseen valitut unionin tuottajat tekivät alkuinvestointinsa ja aloittivat samankaltaisen tuotteen tuotannon vuonna 2009. Näin ollen tämä käynnistysvaihe vaikutti merkittävästi kaikkiin jäljempänä analysoituihin indikaattoreihin. Jotta voitaisiin esittää suuntaukset ilman otokseen valittujen yritysten käynnistysvaiheen vääristävää vaikutusta, indeksit esitetään myös vuodelta 2010.
4.6.7. Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät
(107)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 7
Keskimyyntihinta EU:ssa
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionin markkinoilla (euroa/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indeksi 2009
100
85
84
77
Indeksi 2010
117
100
98
90
Yksikkötuotantokustannukset (euroa/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indeksi 2009
100
64
65
72
Indeksi 2010
156
100
101
112
Lähde: unionin tuottajien kyselyvastaukset
(108)
Unionin myyntihinnat putosivat jatkuvasti tarkastelujaksolla, mutta hintojen lasku oli erityisen voimakasta tutkimusajanjaksolla, jolloin ne putosivat 7,9 prosenttia vuoteen 2011 nähden, 9,5 prosenttia vuoteen 2010 nähden ja 23 prosenttia vuoteen 2009 nähden.
(109)
Unionin tuotannonalan keskimääräisten yksikkömyyntihintojen ja kiinalaisten tuontihintojen suuresta erosta (ks. 89 kappale) huolimatta tuotelajikohtaiseen vertailuun perustuva hintojen tosiasiallinen alittavuus oli kuitenkin paljon alempi eli 10,6-26,7 prosenttia tutkimusajanjaksolla.
(110)
Yksikkötuotantokustannukset kasvoivat yli 10 prosenttia vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä ja pysyivät suhteellisen vakaina vuosien 2010 ja 2011 välillä. Tuotantokustannukset noudattelivat yleisesti myyntihintojen suuntausta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä. Yksikkötuotantokustannusten kasvu johtui tuotantomäärän laskusta, ja kokonaistuotantokustannukset itse asiassa laskivat vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä.
4.6.8. Työvoimakustannukset
(111)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 8
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Keskimääräiset kustannukset työntekijää kohti (euroa)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indeksi 2009
100
98
107
112
Indeksi 2010
102
100
109
114
Lähde: unionin tuottajien kyselyvastaukset
(112)
Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kohosivat jatkuvasti (yhteensä 12 prosenttia). Suurin kasvu, 4,8 prosenttia, tapahtui vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä. Työvoimakustannusten kokonaiskasvua voidaan osittain selittää inflaatiokehityksellä ja joidenkin unionin tuottajien irtisanomiskustannuksilla, jotka liittyivät tuotannonalan toiminnan supistuksiin vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä.
4.6.9. Varastot
(113)
Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 9
Varastot
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indeksi 2009
100
122
108
115
Indeksi 2010
82
100
88
95
Lähde: unionin tuottajien kyselyvastaukset
(114)
Varastot kasvoivat 7,3 prosenttia vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä ja 15 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä ja pienenivät sitten 11,6 prosenttia vuosien 2010 ja 2011 välillä.
(115)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että myynnin määrän ja arvon vähenemisen vuoksi unionin tuottajat pyrkivät pitämään samankaltaisen tuotteen varastot pieninä. Sen vuoksi samankaltaisen tuotteen varastojen kasvu tarkastelujaksolla on merkityksellinen indikaattori määritettäessä, aiheutuiko unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa.
4.6.10. Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
(116)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 10
Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indeksi 2009
100
241
240
129
Indeksi 2010
- 244
100
99
- 174
Kassavirta (tuhatta euroa)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indeksi 2009
100
337
355
229
Indeksi 2010
-73
100
113
21
Investoinnit (tuhatta euroa)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indeksi 2009
100
40
17
23
Indeksi 2010
253
100
42
59
Investointien tuotto
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indeksi 2009
100
339
393
66
Indeksi 2010
-72
100
139
- 120
Lähde: unionin tuottajien kyselyvastaukset
(117)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.
(118)
Vuonna 2009 useimmille otokseen valituille unionin tuottajille aiheutui tappioita, jotka - kuten edellä selitettiin - johtuivat pääasiassa siitä, että ne aloittivat samankaltaisen tuotteen tuotannon tuolloin. Vuonna 2010 keskimääräinen voitto oli jo 8,31 prosenttia. Voitto laski tämän jälkeen hieman vuonna 2011, kun polkumyyntituonti alkoi lisääntyä. Tuotannonalalle aiheutui merkittäviä tappioita tutkimusajanjaksolla eli pudotusta oli 276,6 prosenttia vuoteen 2011 verrattuna.
(119)
Nettokassavirta eli otokseen valittujen unionin tuottajien kyky rahoittaa itse toimintaansa putosi huomattavasti (81 prosenttia) vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä. Se lisääntyi vähitellen vuodesta 2010 ja kasvoi yleisesti ottaen tarkastelujaksolla.
(120)
Investointien tuotto ilmaistiin voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta.
(121)
Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että vuoden 2009 käynnistysvaiheen jälkeen, jolloin tuotannonala teki suuria investointeja samankaltaiseen tuotteeseen, investoinnit vähenivät jatkuvasti vuosien 2009 ja 2011 välillä ja kasvoivat sitten tutkimusajanjaksolla. Investoinnit pysyivät kuitenkin alhaisella tasolla tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoden 2009 tasoihin. Tutkimusajanjaksolla tehdyt investoinnit liittyivät lähinnä tutkimukseen ja kehittämiseen sekä tuotantoteknologian ja -prosessien parantamiseen ja ylläpitämiseen tehokkuuden parantamiseksi. Tuotannonala investoi tällä kaudella etenkin uusiin tuotelajeihin, joita ei tuoda Kiinasta ja jotka vaativat paljon tutkimusta ja innovointia.
(122)
Investointien tuotto sitä vastoin pieneni 34 prosenttia vuosien 2009 ja 2012 välillä. Se kuitenkin kasvoi jatkuvasti ennen tutkimusajanjaksoa eli se kasvoi 293 prosenttia vuosien 2009 ja 2011 välillä mutta putosi 186 prosenttia tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2011.
(123)
Pääoman saannin osalta todettiin, että unionin tuotannonalan kyky kerryttää samankaltaisen tuotteen osalta käteisvaroja heikkeni jatkuvasti, minkä vuoksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi.
4.7. Vahinkoa koskevat päätelmät
(124)
Unionin tuotannonalan tilanteen analyysi osoittaa useimpien vahinkoindikaattoreiden selvästi heikkenevän suuntauksen. Yleisesti kasvavan kulutuksen yhteydessä kokonaistuotanto kasvoi tarkastelujaksolla. Vaikka myyntimäärä kasvoi, unionin tuotannonalan markkinaosuus kutistui tutkimusajanjaksolla, kun kulutuksen kasvu oli suurempaa tarkastelujaksolla. Keskimääräiset myyntihinnat putosivat jyrkästi tarkastelujaksolla, mikä vaikutti negatiivisesti kaikkiin taloudellista suorituskykyä koskeviin indikaattoreihin, kuten kannattavuuteen, kassavirtaan, investointien tuottoon ja pääoman saamiseen.
(125)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärä kasvoi. Unionin tuotannonalan myyntimäärän kasvuun liittyi kuitenkin keskimääräisten myyntihintojen sekä sen markkinaosuuden merkittävä lasku.
(126)
Edellä esitetyn perusteella tutkimuksessa vahvistettiin erityisesti, että unionin tuotannonalan myyntihinnat ovat alle tuotantokustannusten, millä on negatiivista vaikutusta unionin tuotannonalan kannattavuuteen, joka päätyikin merkittävästi negatiiviselle tasolle tutkimusajanjaksolla.
(127)
Tuotantokapasiteetti kehittyi kuitenkin positiivisesti vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka investoinnit vähenivät vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä, ne kasvoivat vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämä johtuu siitä, että kuten 121 kappaleessa selitettiin, otokseen valitut yritykset jatkoivat investointeja samankaltaiseen tuotteeseen muun muassa keskittymällä tuotelajeihin markkinasektoreilla, joilla ei ole vielä näiden tuotelajien vientiä asianomaisesta maasta ja jotka edellyttävät paljon tutkimusta ja innovointia. Samalla on ilmeistä, että unionin tuotannonalan on myös pystyttävä tuottamaan ja myymään suuria määriä perustuotelajeja (jotka kilpailevat tällä hetkellä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin kanssa), jotta ne voivat pienentää kiinteitä kustannuksia ja saavuttaa mittakaavaetuja.
(128)
Näin ollen voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tutkimusajanjaksolla mutta se myös aktiivisesti etsi tapoja vähentää altistumistaan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntituonnille kehittämällä innovatiivisia tuotteita, joita asianomaisesta maasta ei vielä tuoda.
(129)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
5. SYY-YHTEYS
(130)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista johtuvana.
5.1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(131)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntituonti lisääntyi jyrkästi tarkastelujaksolla: sen määrä kasvoi huomattavat 596 prosenttia ja markkinaosuus 366 prosenttia. Sen vuoksi vahvistetaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä ja markkinaosuus lisääntyivät dramaattisesti tarkastelujaksolla. Polkumyyntituonnin lisääntymisen ja unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemisen välillä oli olemassa selvä ajallinen yhteys. Tutkimuksessa vahvistettiin myös, että kuten 89 kappaleessa mainittiin, polkumyyntituonti alitti unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla.
(132)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntituonnin hinnat laskivat 27,2 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johti suurempiin hinnan alittavuuden marginaaleihin. Vastatakseen tähän merkittävään hintapaineeseen unionin tuotannonala toteutti mittavia toimia pienentääkseen tuotantokustannuksiaan. Pyrkimyksistä huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin poikkeuksellisen alhaiset hinnat pakottivat unionin tuotannonalan alentamaan myyntihintojaan kannattamattomalle tasolle. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan kannattavuus laski dramaattisesti tarkastelujaksolla ja sen toiminta oli tappiollista tutkimusajanjaksolla.
(133)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että polkumyyntituonnin esiintyminen ja sen markkinaosuuden massiivinen kasvu hinnoilla, joka alittavat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat, ovat olleet ratkaisevia tekijöitä unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syntymisessä.
5.2. Muiden tekijöiden vaikutukset
5.2.1. Kolmansista maista tuleva tuonti
(134)
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 11
Tuonti kolmansista maista (1 000 m2)
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Määrä (m2)
700
886
1 287
1 023
Indeksi
100
127
184
146
Markkinaosuus
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indeksi
100
86
101
98
Keskimääräinen hinta (euroa/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Indeksi
100
96
91
80
Lähde: Glass for Europe ja valitus
(135)
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä tarkastelujaksolla kasvoi 46 prosenttia noudatellen unionin kulutuksen kasvua. Niiden markkinaosuus pieneni hieman (3,5 %) tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2011 mutta pysyi kaiken kaikkiaan vakaana tarkastelujaksolla. Kiinan jälkeen toiseksi suurin viejä on Turkki, jonka jälkeen tulee Intia.
(136)
Kaikista kolmansista maista tulevasta tuonnista saatavilla olevat tiedot osoittavat, että keskimääräinen tuontihinta oli korkeampi kuin Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta. Tämä koskee myös tarkasteltavana olevan tuotteen tiettyjen tuotelajien yksikköhintoja. Toisaalta kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat samanlaisia tai korkeampia kuin unionin tuotannonalan keskimääräiset hinnat.
(137)
Tällä perusteella ja etenkin kun otetaan huomioon kolmansista maista tuleva tuontimäärä ja tuonnin markkinaosuus sekä hintataso, voidaan alustavasti päätellä, että kolmansista maista tuleva tuonti ei poistanut syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
5.2.2. Unionin tuotannonalan vientitoiminta
(138)
Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimäärä kehittyi seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 12
Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminta
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Vientimyynnin arvo (tuhatta euroa)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indeksi
100
103
142
36
Vientimyynnin määrä (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indeksi
100
117
185
52
Keskimääräinen hinta (euroa/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indeksi
100
87
77
70
Lähde: unionin tuottajien kyselyvastaukset
(139)
Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimyynti kasvoi vuosien 2009 ja 2011 välillä mutta putosi äkillisesti tutkimusajanjaksolla 74 prosenttia arvon ja 71,9 prosenttia määrän osalta. Otokseen valittujen kiinalaisten viejien vastausten perusteella tämä johtuu todennäköisimmin kiinalaisen viennin erittäin alhaisista hinnoista unionin tuotannonalan tärkeimmissä vientikohteissa (eli Yhdysvalloissa ja Kanadassa).
(140)
Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimyynnin osuus niiden kokonaismyyntimäärästä vuonna 2009 (käynnistysvaiheessa) oli 20 prosenttia, vuonna 2010 11 prosenttia ja huippuvuonna 2011 vain 14 prosenttia. Vuonna 2012 vienti väheni vielä 5 prosenttia, kun unionin tuottajat joutuivat kilpailemaan Kiinasta halvoin hinnoin tärkeimmille kolmansien maiden kohdemarkkinoille suuntautuvan viennin kanssa. Koska unionin markkinat ovat unionin tuotannonalan tärkeimmät markkinat, myös siksi, että aurinkopaneeleihin käytettävä lasi on suhteellisen raskasta ja särkyvää, mikä tarkoittaa lisäkustannuksia kun sitä kuljetetaan pitkiä matkoja (särkymis- ja korroosiovaaran vuoksi), tässä vaiheessa ei voida päätellä, että otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminnan heikkeneminen poistaisi syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
5.2.3. Kulutuksen kehittyminen
(141)
Kuten edellä mainittiin, unionin kulutus kasvoi vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä 49 prosenttia. Se oli huipussaan vuonna 2011, jolloin se kasvoi 81 prosenttia vuoteen 2009 verrattuna. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan pystynyt hyödyntämään tätä kulutuksen kasvua. Sen markkinaosuus pieneni jatkuvasti tarkastelujaksolla ja putosi 25 prosenttia tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2009 (- 14,1 prosenttia vuoteen 2011 verrattuna). Kiinan markkinaosuus sitä vastoin kasvoi jyrkästi silloinkin, kun kulutus väheni vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä, eli kasvua oli 64,8 prosenttia vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä ja kaiken kaikkiaan 366 prosenttia koko jaksolla. Kiinalainen tuonti kasvoi tarkastelujaksolla massiiviset 596 prosenttia.
(142)
Koska unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla, sen kehitys vahvistaa syy-yhteyttä kasvaneen polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä eikä itsessään ole syy unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Lisäksi tutkimusajanjaksollakin, jolloin kulutus väheni, kiinalainen polkumyyntituonti pystyi edelleen kasvattamaan markkinaosuuttaan unionin tuotannonalan vahingoksi. Sen vuoksi voidaan päätellä alustavasti, että kulutuksen väheneminen tutkimusajanjaksolla ei voinut poistaa syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
5.2.4. Aurinkosähkömoduulien kehityssuuntaukset
(143)
Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin myynnistä noin 80-85 prosenttia suuntautuu aurinkosähkömoduulien tuottajille (kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkömoduulit ja ohutkalvotekniikkaan perustuvat aurinkosähkömoduulit) ja noin 15-20 prosenttia lämmintä vettä tuottavien litteiden lämmönkeräinten tuottajille. Aurinkosähkömoduuleissa havaituilla suuntauksilla on näin ollen merkittävää vaikutusta aurinkopaneeleissa käytettävän lasin kulutukseen. Aurinkosähkömoduulien kulutus kasvoi jatkuvasti samalla kaudella eli vuosina 2009-2012, ja vaikka kulutus laski vuonna 2012, sen taso pysyi 221 prosenttia korkeammalla kuin vuonna 2009 ja 44 prosenttia korkeammalla kuin vuonna 2010 (5). Lisäksi vahvistettiin, että vaikka moduulien kysynnän unionissa synnyttivät alunperin syöttötariffit, ei voida päätellä, että syöttötariffien leikkaukset (vuoden 2011 lopulla ja vuoden 2012 alussa) olisivat poistaneet syy-yhteyden polkumyyntituonnin ja aiheutuneen vahingon väliltä (6). Tämä johtuu siitä, että aurinkosähkömoduulien kysyntä pysyi suhteellisen korkeana samalla kaudella eli vuosina 2009-2012.
(144)
Tämän vuoksi aurinkosähkömoduulien kulutus ja näin myös aurinkopaneeleissa käytettävän lasin kysyntä pysyivät korkeana tarkastelujaksolla. Hienoista laskua vuonna 2012 ei voida pitää itsessään tekijänä, joka poistaisi Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välille vahvistetun syy-yhteyden.
5.2.5. Päätelmät
(145)
Tutkimuksessa vahvistettiin syy-yhteys unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin välillä. Muita vahingon mahdollisia syitä - kuten tuontia muista kolmansista maista, kulutusta ja tuotteen käyttäjien, kuten aurinkosähkömoduulien, markkinatilannetta - analysoitiin eikä minkään niistä havaittu olevan erikseen tai yhdessä sellainen, että se poistaisi Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välille vahvistetun syy-yhteyden.
(146)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään näin ollen alustavasti, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
6. UNIONIN ETU
(147)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien, raaka-ainetoimittajien ja käyttäjien edut.
6.1. Unionin tuotannonalan etu
(148)
Unionin tuotannonala työllisti suoraan noin 860 henkeä tutkimusajanjaksolla samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä. Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonala on kärsinyt merkittävää vahinkoa asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin takia tutkimusajanjakson aikana. Joidenkin unionin tuottajien on jo täytynyt sulkea tuotantolaitoksensa, ja jotkin muut ovat joutuneet maksukyvyttömyystilanteeseen. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee edelleen.
(149)
Polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tasapuoliset kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa samankaltaisen tuotteen hinnat vastaamaan tuotantokustannuksia ja parantaa näin kannattavuuttaan. Voidaan myös olettaa, että toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä parantaisi sen taloudellista tilannetta. Unionin tuotannonalalla pitäisi lisäksi olla paremmat mahdollisuudet saada pääomaa ja tehdä lisäinvestointeja tutkimus- ja kehittämistoimintaan ja innovointiin aurinkopaneeleihin käytettävän lasin markkinoilla. On myös todennäköistä, että unionin tuottajat, joiden oli lopetettava tuotanto kiinalaisen polkumyyntituonnin aiheuttaman paineen vuoksi, voivat aloittaa liiketoimintansa uudelleen. Tässä skenaariossa turvattaisiin nykyiset työpaikat, minkä lisäksi se tarjoaisi kohtuulliset mahdollisuudet tuotannon lisälaajennuksiin ja työllisyyden kasvuun.
(150)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, odotettavissa on markkinaosuuden lisämenetyksiä ja unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkeneminen edelleen. Tämä olisi kestämätöntä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Seurauksena olisi, että niiden useiden unionin tuottajien lisäksi, joiden on jo täytynyt poistua markkinoilta, muutkin tuottajat voisivat joutua maksukyvyttömyystilaan; lyhyellä/keskipitkällä aikavälillä tämä johtaisi todennäköisesti unionin tuotannonalan häviämiseen, millä olisi merkittävä vaikutus nykyisiin työpaikkoihin.
(151)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.
6.2. Etuyhteydettömien tuojien ja kauppiaiden etu
(152)
Kahden yhteistyössä toimineen tuojan liiketoiminta muodostui pääasiassa tarkasteltavana olevan tuotteen kaupasta. Molemmat hankkivat tarkasteltavana olevaa tuotetta eri lähteistä eivätkä siis pelkästään Kiinasta vaan myös unionista ja kolmansista maista.
(153)
Väitettiin, että tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti tuojien liiketoimintaan. On otettava huomioon, että tullin käyttöönoton ei pitäisi johtaa kaiken Kiinasta tulevan tuonnin loppumiseen. Vaikka voidaankin odottaa, että toimenpiteiden käyttöönotolla saattaa olla negatiivisia vaikutuksia pelkästään tai pääasiassa Kiinasta tuovien tuojien taloudelliseen tilanteeseen, tuojien voidaan odottaa olevan joustavia ja vaihtavan hankintalähteitään tarpeen mukaan, kun otetaan huomioon mahdollisuus hankkia muista kolmansista maista.
(154)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että ehdotetun tasoisten toimenpiteiden käyttöönotolla voi olla negatiivista vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömiin tuojiin mutta että sen vaikutuksia lieventää se seikka, että tuojat ja kauppiaat voivat käyttää muita hankintalähteitä, kuten kolmansia maita ja unionin tuotannonalaa, jolla on kapasiteettia lisätä tuotantoaan, eivätkä nämä vaikutukset missään tapauksessa ole suuremmat kuin positiiviset vaikutukset muihin osapuoliin.
6.3. Raaka-ainetoimittajien etu
(155)
Tutkimuksessa ei toiminut yhteistyössä yhtään raaka-ainetoimittajaa. Koska näiltä toimittajilta ei saatu tietoja, ei ollut näyttöä siitä, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi näiden osapuolten etujen vastaista.
6.4. Käyttäjien etu
(156)
Kaikki vastanneet käyttäjät ovat aurinkosähkömoduulien ja/tai lämpökeräinten tuottajia. Kolme käyttäjää kannatti selkeästi polkumyyntitullien käyttöönottoa ja väitti, että unionin tuotannonala tuottaa parempilaatuista aurinkopaneeleissa käytettävää lasia, jota kiinalaiset yritykset eivät aina pysty toimittamaan. Kolme muuta käyttäjää sitä vastoin vastusti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa. Ne katsoivat, että polkumyyntitullien käyttöönotolla olisi negatiivisia vaikutuksia niiden liiketoimintaan. Ne odottivat, että ne eivät pysty siirtämään hintojen nousua loppukuluttajien kannettavaksi aurinkosähkömoduuliteollisuuden heikon tilanteen vuoksi.
(157)
Käyttäjien toimittamien tietojen mukaan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin osuus aurinkosähkömoduulien kokonaiskustannuksista on vain noin 6-8 prosenttia. Näin ollen aurinkopaneeleissa käytettävä lasi muodostaa vain vähäisen osan aurinkosähkömoduulien kustannuksista ja lopullisesta arvosta. Lisäksi voidaan arvioida, että jos Kiinasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa otetaan käyttöön polkumyyntitullit, vaikutus aurinkosähkömoduulien kokonaiskustannuksiin olisi alle 1 prosentti. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että yhteistyössä toimineet käyttäjät ostavat merkittäviä määriä aurinkopaneeleissa käytettävää lasia unionin tuottajilta. Vaikka mahdollinen polkumyyntitullien käyttöönotto mitä todennäköisimmin nostaa hieman aurinkosähkömoduulien tuotantopanosten hintoja, niillä ei pitäisi olla merkittävää negatiivista vaikutusta unionin aurinkosähkömoduuliteollisuuden kustannuksiin ja loppuhintoihin.
(158)
Lisäksi joillakin käyttäjillä on jo muita hankintalähteitä, kuten Turkki ja Intia, joihin polkumyyntitullien käyttöönotto ei vaikuta negatiivisesti. Muut käyttäjät voivat ryhtyä hankkimaan myös muista hankintalähteistä, joko kolmansista maista tai unionin tuotannonalalta.
(159)
Edellä esitetyn perusteella joidenkin käyttäjien esittämät väitteet, joissa vastustettiin toimenpiteiden käyttöönottoa, hylätään alustavasti.
6.5. Kilpailunäkökohdat
(160)
Yksi tuoja väitti, että koska jotkin unionin tuottajat osallistuivat tasolasin (aurinkopaneeleissa käytettävä lasi on osa sitä) maailmanlaajuiseen kartelliin ja joutuivat maksamaan Euroopan komission määräämiä sakkoja, ne käyttävät polkumyyntitullia välineenä korvatakseen tappioita, joita niille aiheutui kartellisakoista ja markkinaosuuden menetyksestä unionissa. Jos lisäksi unionin markkinoille pääsyä rajoitetaan polkumyyntitulleilla, unionin tuottajilla on suurempi kannustin osallistua kartelliin tai muuhun kilpailun vastaiseen käytäntöön sellaisten tuotteiden, kuten kodinsisustustuotteiden osalta, joilla on vähäistä määrällistä vipuvaikutusta unionissa.
(161)
Nämä väitteet hylättiin alustavasti. Ensinnäkin kartellin toiminta lakkasi viimeistään vuonna 2007. Sen vuoksi kartellin vaikutuksilla menneisyydessä ei ollut vaikutusta tuotannonalaan tarkastelujaksolla. Toiseksi se ei koskenut yhtään otokseen valituista unionin tuottajista eikä suurinta osaa nykyisistä unionin tuottajista, joiden myyntimäärä on suurin. Kolmanneksi polkumyyntitullien mahdollisen käyttöönoton ei odoteta vaikuttavan mitenkään unionin tuotannonalan kilpailukäyttäytymiseen, koska se ei muuta unionin markkinoiden rakennetta ja yrityksillä on yleinen velvollisuus noudattaa sovellettavia unionin ja kansallisia kilpailusääntöjä riippumatta siitä, otetaanko tulleja käyttöön vai ei.
(162)
Eräs tuoja väitti myös, että tullien käyttöönotolla olisi negatiivinen vaikutus aurinkopaneeleissa käytettävän lasin heijastusta vähentävien pinnoitteiden unionin markkinoihin. Unionin tuottajat hallitsevat väitteen mukaan näitä markkinoita, jotka tuoja yksilöi liitännäismarkkinoiksi, ja toimenpiteiden käyttöönotto vahvistaisi niiden asemaa heijastusta vähentävien pinnoitteiden kilpailevien toimittajien haitaksi. Lisäksi todettiin, että tuojilla oli vaikeuksia saada tilauksia unionin tuottajilta tai saada tällaiset tilaukset toimitettua kohtuullisessa ajassa ja kohtuullisin hinnoin.
(163)
Heijastusta vähentävien pinnoitteiden markkinat ovat osa tutkimusta eivätkä kyseessä ole liitännäismarkkinat. Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuottajat ovat edelleen - huolimatta veloittamistaan suhteellisen korkeista hinnoista - tällä markkinasektorilla kilpailukykyisiä Kiinasta tuodun aurinkopaneeleissa käytettävän pinnoitetun lasin heikomman laadun vuoksi. Mitään näyttöä ei kuitenkaan toimitettu siitä, että unionin tuotannonala ei pystyisi vastaamaan heijastusta vähentävällä materiaalilla pinnoitetun aurinkopaneelilasin mahdollisesti kasvavaan kysyntään. Tämän vuoksi väite hylätään tässä vaiheessa. Väitteistä, joiden mukaan unionin tuottajat ovat kieltäytyneet tekemästä tilauksia tai toimittamasta ajoissa kohtuuhinnoin, voidaan todeta, että kukin tuottaja voi täysin itsenäisesti päättää liiketoimintastrategiastaan, kunhan tuottaja tai tuottajat eivät hallitse yksin tai yhdessä markkinoita. Unionin markkinoilla on riittävästi kilpailua, jotta on mahdollista vaihtaa ja/tai käyttää monia eri tavarantoimittajia. Tämän vuoksi tämäkin väite hylätään alustavasti.
6.6. Unionin etua koskevat päätelmät
(164)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että kun otetaan huomioon kaikki eri etunäkökohdat kokonaisuudessaan, mukaan luettuna unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien etu, ei ole mitään pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa.
7. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(165)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.
7.1. Vahingon korjaava taso
(166)
Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä niin, ettei ylitetä todettuja polkumyyntimarginaaleja.
(167)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi kattaa niillä tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen voiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta unionin markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Voittomarginaalia, joka edustaa 8,3 prosentin osuutta liikevaihdosta, voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitaisiin odottaa saavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Voittomarginaali perustuu otokseen valittujen unionin tuottajien vuonna 2010 saamaan keskimääräiseen voittoon, kun tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti oli vielä vähäistä eikä ollut vääristänyt vielä tavanomaisia kilpailuolosuhteita.
(168)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 8,3 prosentin voittomarginaali otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla.
(169)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä kiinalaisten yhteistyössä toimineiden otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.
7.2. Väliaikaiset toimenpiteet
(170)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina, alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(171)
Edellä esitetyn perusteella polkumyyntitullit on vahvistettu vertaamalla vahingon poistavaa marginaalia ja polkumyyntimarginaalia keskenään. Väliaikaiset polkumyyntitullit, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Väliaikainen polkumyyntitulli
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Kaikki muut yritykset
88,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevan, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (vaikka kyseessä olisi erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä oleva yritys), sen tuottamaan tuontituotteeseen ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Koska vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (yli 80 prosenttia; ks. 15 kappale), tämä tulli perustuu otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettuun korkeimpaan yksilölliseen vahinkomarginaaliin. ”Muihin yhteistyössä toimineisiin yrityksiin” sovellettava tulli perustuu otokseen valittujen viejien painotettuun keskiarvoon, ja sitä sovelletaan kaikkiin yhteistyössä toimineisiin otoksen ulkopuolisiin yrityksiin (lukuun ottamatta Henan Yuhuaa, johon sovelletaan yksilöllisesti vahvistettua tullia sen yksilöllistä tarkastelua koskevan pyynnön seurauksena; ks. 48 kappale).
(173)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (7), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
7.3. Loppusäännökset
(174)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi. Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinasta peräisin olevaa aurinkopaneeleissa käytettävää lasia, joka on karkaistua tasomaista soodakalkkilasia, jonka rautapitoisuus on alle 300 ppm, aurinkoenergian läpäisyaste yli 88 % (mitattuna olosuhteissa AM1,5 300-2 500 nm), lämmönkestävyys 250 °C (mitattuna EN 12150 -standardin mukaan), lämpöshokinkestävyys Δ 150 K (mitattuna EN 12150 -standardin mukaan) ja jonka mekaaninen lujuus on vähintään 90 N/mm2 (mitattuna EN 1288-3 -standardin mukaan) ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7007 19 80 (Taric-koodi 7007198010).
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Muut liitteessä I luetellut yhteistyössä toimivat yritykset
38,4 %
Kaikki muut yritykset
42,1 %
B999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II säädetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
5. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission ja/tai kauppapolitiikan pääosaston kuulemismenettelystä vastaava neuvonantajan kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2013.