PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. října 2014
o určení třetí země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi podle nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu
(2014/715/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (1), a zejména na článek 31 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ÚVOD
(1)
Nařízením (ES) č. 1005/2008 (dále jen „nařízení o rybolovu NNN“) se zavádí systém Evropské unie pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (dále jen „rybolov NNN“).
(2)
Kapitola VI nařízení o rybolovu NNN stanoví postup určení nespolupracujících třetích zemí, oznámení zemím určeným jako nespolupracující třetí země, vytvoření seznamu nespolupracujících zemí, vyškrtnutí ze seznamu nespolupracujících zemí, zveřejnění seznamu nespolupracujících zemí a veškerá mimořádná opatření.
(3)
Podle článku 31 nařízení o rybolovu NNN může Evropská komise určit třetí země, které považuje za nespolupracující země v boji proti rybolovu NNN. Třetí země může být určena jako nespolupracující třetí země, pokud neplní povinnosti, které jsou jí uloženy v rámci mezinárodního práva jako státu vlajky, státu přístavu, pobřežnímu státu nebo státu trhu, týkající se přijetí opatření pro předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.
(4)
Určení nespolupracujících třetích zemí je založeno na přezkumu všech informací ve smyslu čl. 31 odst. 2 nařízení o rybolovu NNN.
(5)
V souladu s článkem 33 nařízení o rybolovu NNN může Rada stanovit seznam nespolupracujících zemí. Vůči těmto zemím se uplatní opatření stanovená v článku 38 nařízení o rybolovu NNN.
(6)
V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení o rybolovu NNN jsou státy vlajky, které jsou třetími zeměmi, povinné oznámit Komisi svá opatřeních pro provádění, kontrolu a vymáhání právních a správních předpisů a opatření pro zachování a řízení zdrojů, která musí rybářská plavidla dodržovat.
(7)
V souladu s čl. 20 odst. 4 nařízení o rybolovu NNN Komise administrativně spolupracuje s třetími zeměmi v oblastech týkajících se provádění ustanovení tohoto nařízení o osvědčení o úlovku.
(8)
V souladu s článkem 32 nařízení o rybolovu NNN oznámila Komise rozhodnutím ze dne 15. listopadu 2012 (2) (rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012) osmi třetím zemím, že zvažuje možnost, že budou určeny jako nespolupracující třetí země na základě nařízení o rybolovu NNN.
(9)
Ve svém rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Komise uvedla informace o základních skutečnostech a faktorech, z nichž toto předběžné určení vychází.
(10)
Dne 15. listopadu 2012 Komise v samostatných dopisech rovněž oznámila osmi třetím zemím skutečnost, že zvažuje možnost, že budou určeny jako nespolupracující třetí země. K těmto dopisům bylo připojeno rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012.
(11)
Komise v těchto dopisech zdůraznila, že s cílem zabránit, aby byly dotčené třetí země určeny a navrženy pro oficiální zařazení na seznam jako nespolupracující třetí země podle článků 31 a 33 nařízení o rybolovu NNN, se tyto země vyzývají, aby v úzké spolupráci s Komisí vypracovaly a provedly akční plán k nápravě nedostatků uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012. Včasným a účinným prováděním akčního plánu mohou dotčené země předejít situaci, kdy budou určeny jako nespolupracující třetí země a kdy bude předložen návrh na jejich zařazení na konečný seznam.
(12)
V důsledku toho Komise vyzvala osm dotčených třetích zemí, aby: i) přijaly všechna opatření nezbytná k provedení opatření uvedených v akčních plánech, které Komise navrhla, ii) vyhodnotily provádění opatření uvedených v akčních plánech, které Komise navrhla, iii) zasílaly Komisi každých šest měsíců podrobné zprávy s hodnocením provádění každého opatření, mimo jiné z hlediska jejich individuální a/nebo celkové účinnosti při zajišťování plně vyhovujícího systému pro kontrolu rybolovu.
(13)
Osm dotčených třetích zemí dostalo možnost odpovědět písemně na otázky výslovně uvedené v rozhodnutí Komise, stejně jako na další relevantní informace. To umožnilo uvedeným zemím předložit doklady k vyvrácení nebo doplnění skutečností uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 nebo případně přijmout akční plán ke zlepšení stavu a opatření k nápravě této situace. Těmto osmi zemím bylo zaručeno právo na vyžádání nebo poskytnutí dodatečných informací.
(14)
Komise proto prostřednictvím svého rozhodnutí a dopisů ze dne 15. listopadu 2012 zahájila s těmito osmi třetími zeměmi dialog a uvedla, že za dostatečné období, aby se v této záležitosti v zásadě dosáhlo dohody, považuje období šesti měsíců.
(15)
Komise nadále vyhledávala a ověřovala všechny informace, které považovala za nezbytné. Ústní a písemné připomínky předložené těmito osmi třetími zeměmi v návaznosti na rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012 byly zváženy a zohledněny. Uvedených osm zemí bylo o úvahách Komise průběžně informováno buď ústně, nebo písemně.
(16)
Šrílanské demokratické socialistické republice (dále jen „Šrí Lanka“) se nepodařilo vyvrátit skutečnosti uvedené Komisí ani realizovat akční plán k nápravě dané situace.
(17)
Toto prováděcí rozhodnutí Komise, které určuje Šrí Lanku jako třetí zemi, kterou Komise považuje za nespolupracující v boji proti rybolovu NNN, je výsledkem šetření a dialogu, které proběhly v souvislosti s prováděním nařízení o rybolovu NNN. Tento proces probíhal v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v tomto nařízení, které se týkámimo jiné povinností třetí země, které pro ně jakožto státy vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežní státy vyplývají z mezinárodního práva v oblasti předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.
(18)
Z prováděcího rozhodnutí Komise, které určuje Šrí Lanku jako třetí zemi, kterou Komise považuje za nespolupracující v boji proti rybolovu NNN, vyplývají důsledky uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. g) nařízení o rybolovu NNN.
2. POSTUP VŮČI ŠRÍ LANCE
(19)
Dne 15. listopadu 2012 oznámila podle článku 32 nařízení NNN Komise Šrí Lance, že zvažuje možnost určit Šrí Lanku jako nespolupracující třetí zemi (3).
(20)
Komise vyzvala Šrí Lanku, aby v úzké spolupráci s jejími útvary vypracovala akční plán k nápravě nedostatků uvedených v rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012.
921)
Hlavní nedostatky, které Komise v navrhovaném akčním plánu shledala, souvisely s několika případy nesplnění povinností vyplývajících z mezinárodního práva, které se týkaly zejména přijetí vhodného právního rámce, absence přiměřeného a účinného sledování, pozorovacího programu, odrazujícího sankčního systému a řádného provádění systému osvědčování úlovků. Další zjištěné nedostatky se obecněji vztahují k dodržování mezinárodních závazků, včetně doporučení a usnesení regionálních organizací pro řízení rybolovu. Bylo rovněž zjištěno nedodržování doporučení a usnesení příslušných orgánů, např. Mezinárodního akčního plánu Organizace spojených národů proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu (IPOA-NNN). Nedodržování nezávazných doporučení a usnesení však bylo považováno pouze za podpůrný důkaz, a nikoli za základ pro určení.
(22)
Podáním ze dne 14. prosince 2012 informovala Šrí Lanka Komisi o institucionálních opatřeních přijatých k odstranění nedostatků uvedených v navrhovaném akčním plánu.
(23)
Šrí Lanka předložila písemné připomínky dne 31. prosince 2012 a 4. ledna 2013.
(24)
Dopisem ze dne 7. února 2013 požádala Komise Šrí Lanku, aby poskytla aktualizované informace o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu.
(25)
Dne 13. března 2013 předložily šrílanské orgány tyto dokumenty: i) průvodní dopis a vysvětlující dopis; ii) aktualizované údaje o časovém harmonogramu všech opatření, která má Šrí Lanka přijmout; iii) aktualizované informace o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu; iv) národní akční plán pro boj proti rybolovu NNN na rok 2013; v) aktualizace administrativních postupů a pokynů pro používání osvědčení o úlovku; vi) rozpočtové prostředky na rok 2013 pro zřízení pobočky divize kontroly kvality ministerstva rybolovu a rozvoje vodních zdrojů; vii) návrhy znění revidovaných právních předpisů týkající se plnění právních povinností, sledování zámořského loďstva a odrazujících sankcí; viii) programy na zvýšení informovanosti provozovatelů o systému osvědčování úlovků; xi) kontrolní systém a x) pokyny pro postupy k prošetření činností NNN na volném moři.
(26)
Technické konzultace mezi Komisí a Šrí Lankou se uskutečnily dne 17. dubna 2013 v Bruselu. Během tohoto setkání orgány Šrí Lanky předložily Komisi svůj nový národní akční plán pro boj proti rybolovu NNN stejně jako plánovaná opatření na zlepšení křížové kontroly údajů uvedených v osvědčení o úlovku a zahájily revizi právního rámce.
(27)
Ve svém podání ze dne 30. května 2013 a ze dne 3. června 2013 Šrí Lanka zdůraznila své odhodlání včasně provádět cestovní mapu, kterou vypracovala, a zároveň přijala legislativní změny k posílení opatření k zákazu rybolovu NNN a zahájila postup zadávání veřejných zakázek na systém sledování plavidel (VMS).
(28)
Na základě pokroku zjištěného v období od listopadu 2012 do začátku června 2013 informovala Komise v dopise ze dne 11. června 2013 Šrí Lanku, že za účelem dosažení konkrétních výsledků při řešení nedostatků uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a za účelem dokončení potřebných opatření prodlouží Komise dialog se Šrí Lankou o dalších devět měsíců - do 28. února 2014. Po tomto dopise Komise dne 20. června 2013 zaslala aktualizovaný návrh akčního plánu.
(29)
Šrí Lanka předložila dne 22. srpna 2013 zprávu o pokroku za období od 31. května 2013 do 15. srpna 2013, po které dne 28. října 2013 následovalo podání s informacemi o postupu přijímání novelizovaných právních předpisů.
(30)
Komise navštívila dotčené šrílanské orgány ve dnech 28.-30. ledna 2014. Tyto orgány byly informovány o vývoji situace v souladu s rozhodnutím ze dne 15. listopadu 2012 a navrhovaným akčním plánem. Během návštěvy Komise měly šrílanské orgány možnost učinit prohlášení a poskytnout příslušnou dokumentaci v reakci na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a informovat Komisi o nejnovějším vývoji, pokud jde o pokrok akčního plánu.
(31)
Šrí Lanka podala další zprávu o pokroku dne 27. března 2014 za období 16. srpna 2013 až 21. března 2014, v jejímž rámci předložila tyto dokumenty: i) aktualizované informace o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu; ii) aktualizovaný harmonogram provádění národního akčního plánu boje proti rybolovu NNN; iii) dopisy ministerstva rybolovu a rozvoje vodních zdrojů ministerstvu zahraničních věcí se žádostí o přistoupení k dohodě FAO o dodržování opatření a šetření státních příslušníků podílejících se na rybolovné činnosti NNN pod vlajkami jiných států; iv) žádost o financování systému VMS a doklad o požadavku na transpondér; v) informace o zvyšování povědomí a vi) vzorky revidovaného deníku rybolovu na rok 2014 a plán kontroly v přístavech zaměřené na rybářská plavidla pro hlubinný rybolov a rybolov na volném moři. Informace se rovněž týkaly přijetí revidovaného zákona o rybolovu šrílanským parlamentem dne 5. listopadu 2013. Šrí Lanka podala dne 1. srpna 2014 dodatečnou zprávu o pokroku, která se vztahovala na období do července 2014 a která kromě aktualizovaných informací o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu a aktualizovaného harmonogramu provádění národního akčního plánu boje proti rybolovu NNN obsahovala též dopis ministerstva zahraničních věcí ministerstvu rybolovu a rozvoje vodních zdrojů, v němž bylo uvedeno, že opis listiny o přijetí pro přistoupení k dohodě FAO o dodržování opatření bude předložen po přistoupení; a zpráva dále zahrnovala žádost určenou generálnímu prokurátorovi na zavedení větších sankcí do stávajících právních předpisů, dva dopisy od navrhovatelů právních předpisů obsahující revidované návrhy předpisů o rybolovných operacích na volném moři a o shromažďování údajů o úlovku, jakož i shrnutí programů na zvyšování informovanosti kapitánů na volném moři a prováděcí zprávu pro IOTC o regionálním programu pozorovatelů. Dne 29. srpna 2014 poskytla Šrí Lanka dodatečné informace, v nichž vysvětlila, jaký posun učinila ve vztahu ke zjištěným nedostatkům (jednalo se o návrhy předpisů o rybolovných operacích na volném moři a o shromažďování údajů o úlovku, informační oběžník o sankcích, informace o programech pozorovatelů a o kontrolních programech, jakož i o informace o pokroku při nápravě zjištěných nedostatků). Ve dnech 18. a 19. září 2014 poskytla Šrí Lanka nové informace, které potvrzovaly přijetí předpisů o rybolovných operacích na volném moři a o shromažďování údajů o úlovku, úvahy ve vnitřní činnosti za účelem vypracování kabinetního memoranda o odrazujícím sankčním systému, úvahy za účelem splnění povinností vůči IOTC, informace o lodním deníku, výskytu kontrol a pozorovatelů a informace o možném částečném postupném zavádění transpondérů VMS na paluby šrílanských rybářských plavidel v období od ledna 2015 do srpna 2015 (ačkoliv smlouva s dodavatelem nebyla dosud podepsána ani provedena).
(32)
Komise nadále vyhledávala a ověřovala všechny informace, které považovala za nezbytné. Byly zváženy a zohledněny ústní a písemné připomínky předložené Šrí Lankou v návaznosti na rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012 a Šrí Lanka byla zároveň průběžně informována buď ústně, nebo písemně o úvahách Komise.
(33)
S ohledem na získané poznatky, jak je uvedeno v 34. až 67. bodě odůvodnění, je Komise přesvědčena, že oblasti, které byly v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 popsány jako problematické a nedostatečné, Šrí Lanka nevyřešila uspokojivým způsobem. Šrí Lanka rovněž neprovedla v plném rozsahu opatření navrhovaná v průvodním akčním plánu.
3. URČENÍ ŠRÍ LANKY JAKO NESPOLUPRACUJÍCÍ TŘETÍ ZEMĚ
(34)
V souladu s čl. 31 odst. 3 nařízení o rybolovu NNN Komise přezkoumala, zda Šrí Lanka dodržovala své mezinárodní závazky jakožto stát vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežního státu v souladu se zjištěními uvedenými v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a příslušnými informacemi, které poskytla Šrí Lanka, s navrhovaným akčním plánem, stejně jako s opatřeními, která byla přijata k nápravě situace. Pro účel tohoto přezkumu Komise vzala v úvahu parametry uvedené v čl. 31 odst. 4 až 7 nařízení o rybolovu NNN.
3.1. Opakující se rybolov NNN (čl. 31 odst. 4 písm. a) nařízení o rybolovu NNN)
(35)
Jak bylo uvedeno v 292. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Komise zjistila, že Šrí Lanka nemá právní předpisy umožňující vydávání povolení k rybolovu na volném moři.
(36)
Jak je uvedeno v 296. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, třináct plavidel Šrí Lanky bylo zařazeno do návrhu seznamu plavidel provádějících rybolov NNN vedeného Komisí pro tuňáky Indického oceánu (IOTC), protože byla zachycena při rybolovu v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení zdrojů IOTC. Od rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Šrí Lanka nezakázala svým plavidlům provádět nezákonný rybolov na volném moři ani bezodkladně nepřijala právní předpisy umožňující rybolov na volném moři a vydávání povolení k rybolovu na volném moři, aby tak zabránila nezákonnému rybolovu svými rybářskými plavidly. Šrí Lanka místo toho 5. listopadu 2013 konečně přijala revidovaný zákon o rybolovu umožňující rybolov na volném moři. Byly vypracovány prováděcí právní předpisy pro vydávání povolení pro plavidla na volném moři, jež byly přijaty v září 2014, ovšem (podle podání příslušných orgánů) nebyly dosud provedeny. Šrí Lanka rovněž omezila počet plavidel působících v IOTC z 3 307 na 1 758, tato plavidla však stále provádí rybolov na základě správního povolení pro rybolov na volném moři, a nikoli na základě zákonného povolení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že v souladu s čl. 18 odst. 3 písm. b) bodem ii) Dohody Organizace spojených národů o rybích populacích (4) (UNFSA) musí stát vlajky přijmout opatření zakazující jeho plavidlům rybolov na volném moři, pokud nemají řádné povolení nebo schválení k provádění rybolovu. Uvedená situace jednoznačně dokládá, že Šrí Lanka nepostupuje v souladu se svou mezinárodní právní odpovědností jakožto státu vlajky.
(37)
Od vydání rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 byla podle informací získaných IOTC (5) v roce 2013 pobřežními státy zachycena tři plavidla plující pod šrílanskou vlajkou - Malshiri No. 1, Gold Marine 5 a Lakpriya 2, která pravděpodobně prováděla rybolov NNN. Připomíná se, že podle čl. 18 odst. 1 a 2 dohody UNFSA je stát vlajky odpovědný za svá plavidla provozovaná na volném moři. Kromě toho v souladu s článkem 118 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu (UNCLOS) musí státy spolupracovat na zachování a řízení živých zdrojů; tuto povinnost jednoznačně narušuje přítomnost loďstva v IOTC bez zákonného povolení k rybolovu, které tak provádí rybolov NNN ve smyslu definice v článku 2 nařízení o rybolovu NNN.
(38)
V roce 2013 bylo navíc během kontroly při tranzitu přes území výlučné ekonomické zóny (EEZ) pobřežního státu zjištěno, že 13 dalších šrílanských plavidel nesplňuje opatření pro zachování a řízení živých zdrojů IOTC. Komise se domnívá, že pokračující rybolov prováděný plavidly Šrí Lanky, který je v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení IOTC, představuje jednoznačný doklad, že Šrí Lanka neplní své povinnosti, které pro ni jako pro stát vlajky vyplývají z mezinárodního práva, jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění.
(39)
Situace rovněž dokládá neschopnost Šrí Lanky zajistit, aby se rybářská plavidla oprávněná plout pod její vlajkou nezapojovala do rybolovu NNN ani tento rybolov nepodporovala, což je v rozporu s bodem 34 IPOA-NNN, ve kterém se stanoví, že státy by měly zajistit, aby se rybářská plavidla oprávněná plout pod jejich vlajkou nezapojovala do rybolovu NNN ani tento rybolov nepodporovala. Kromě toho je existence plavidel plujících pod šrílanskou vlajkou, jak je uvedeno v 36. až 38. bodě odůvodnění, rovněž známkou nesplnění povinností ze strany Šrí Lanky vyplývajících z čl. 19 odst. 1 a 2 dohody UNFSA, kde se stanoví, že stát vlajky musí zajistit, aby plavidla plující pod jeho vlajkou dodržovala předpisy pro zachování a řízení zdrojů regionálních organizací pro řízení rybolovu.
(40)
Komise rovněž zjistila, že Šrí Lanka nemůže přijmout vhodná opatření k zabránění opakujícímu se rybolovu NNN kvůli nedostatkům ve svém právním rámci. Komise proto v rámci akčního plánu navrhla, aby byl proveden přezkum právního rámce pro zajištění dodržování mezinárodních závazků ve vztahu k volnému moři, a to za účelem odstranění nedostatku příslušných provozních prostředků určených k účinnému sledování šrílanského zámořského loďstva a vytvoření odrazujícího sankčního systému.
(41)
Jak již bylo uvedeno v 36. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Šrí Lanka přijala v listopadu 2013 revidovaný zákon o rybolovu umožňující jejím plavidlům provádět rybolov mimo výlučnou ekonomickou zónu Šrí Lanky. Avšak zákon potřebný pro provádění systému udělování povolení pro rybolov na volném moři je stále ve fázi návrhu, a proto není použitelný. Povolení jsou v současné době vydávána na základě správních rozhodnutí, bez předchozího vymezení postupů a nesystémovým způsobem. Kromě toho revidovaný zákon o rybolovu rovněž stanoví větší sankce za rybolov NNN, které by mohly být považovány za odrazující, pouze pro část šrílanského zámořského loďstva (zejména pro malé lodě, které loví mimo šrílanskou výlučnou ekonomickou zónu a pro které by mohly být sankce považovány za vhodné vzhledem k omezené rybolovné kapacitě těchto plavidel). Avšak šrílanská flotila větších plavidel (o délce větší než 24 m) se v letech 2013 a 2014 rozrostla a výši sankcí, které stanoví nový zákon o rybolovu pro tuto část flotily, nelze již považovat za odrazující; rybolovná kapacita těchto plavidel je 10-20krát větší než u menších plavidel. Současné právní předpisy (6) počítají s maximální pokutou ve výši 8 429 EUR (1 500 000 LKR (7)), kterou nelze považovat za účinnou z hlediska zajištění dodržování opatření a odrazování od jejich dalšího porušování a která nepřipraví pachatele o výhody vyplývající z jejich nezákonné činnosti. Výši těchto sankcí nelze pokládat za splňující požadavky čl. 19 odst. 2 dohody UNFSA, v němž se mimo jiné stanoví, že sankce by měly být dostatečně přísné a měly by připravovat pachatele o zisky vyplývající z jejich nezákonné činnosti. Komise se proto domnívá, že sankční systém zavedený Šrí Lankou je zjevně nepřiměřený a jednoznačně neodpovídá závažnosti možných porušení pravidel, možnému dopadu porušení pravidel na zdroje a případnému prospěchu, který může z takové nezákonné činnosti vyplývat.
(42)
Opatření přijatá Šrí Lankou jsou proto s ohledem na její povinnosti státu vlajky nedostatečná pro dosažení souladu s článkem 118 úmluvy UNCLOS a s články 18, 19 a 20 dohody UNFSA.
(43)
Vzhledem k 292. až 299. bodu odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vzhledem k vývoji po 15. listopadu 2012 zastává Komise názor, že na základě ustanovení čl. 31 odst. 3 a čl. 31 odst. 4 písm. a) nařízení o rybolovu NNN neplní Šrí Lanka povinnosti, které pro ni jako pro stát vlajky vyplývají z mezinárodního práva ohledně plavidel provádějících rybolov NNN a rybolovu NNN prováděného rybářskými plavidly plujícími pod její vlajkou nebo jejími státními příslušníky, a nepřijala dostatečná opatření, aby čelila doloženému a opakujícímu se rybolovu NNN prováděnému plavidly, která dříve plula pod její vlajkou.
3.2. Špatná spolupráce a nepřijetí donucovacích opatření (čl. 31 odst. 5 písm. b), c) a d) nařízení o rybolovu NNN)
(44)
Jak je popsáno v 302. až 311. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Komise provedla analýzu toho, zda Šrí Lanka účinně spolupracuje s Komisí na vyšetřování rybolovu NNN a s ním spojených činností.
(45)
Pokud jde o plavidla uvedená v 293. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Šrí Lanka byla - jak vyplývá z 296. bodu odůvodnění uvedeného rozhodnutí - povinna podávat každý měsíc zprávy o opatřeních přijatých vůči těmto plavidlům. Tyto zprávy byly předloženy pouze v 9 z 12 měsíců v roce 2013 a pouze ve 2 ze 4 měsíců v roce 2014. V rozporu s ustanoveními článku 20 dohody UNFSA, podle kterého musí státy spolupracovat buď přímo, nebo prostřednictvím regionálních organizací pro řízení rybolovu, aby zajistily dodržování opatření pro zachování a řízení zdrojů přijatá regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a jejich vymáhání, Šrí Lanka nesplnila své povinnosti vyplývající z mezinárodního práva, pokud jde o mezinárodní spolupráci a donucování.
(46)
Jak je uvedeno v 302. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a výše v 45. bodě odůvodnění, Šrí Lanka nesplnila své povinnosti vůči IOTC měsíčně podávat zprávy v souvislosti s 13 šrílanskými plavidly, u nichž se předpokládá, že jsou zapojena do rybolovu NNN, která však nejsou zařazena na seznam IOTC. Šrí Lanka proto neprokázala splnění podmínek čl. 94 odst. 2 písm. b) úmluvy UNCLOS, v němž se stanoví, že stát vlajky přejímá pod svou jurisdikci v rámci svých vnitrostátních právních předpisů každé plavidlo plující pod jeho vlajkou, jeho velitele, důstojníky i posádku.
(47)
Komise dále zkoumala, jak je uvedeno v 306. až 307. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, zda Šrí Lanka přijala účinná donucovací opatření vůči provozovatelům plavidel odpovědným za provádění rybolovu NNN a zda byly použity dostatečně přísné sankce, aby připravily pachatele o zisky vyplývající z tohoto rybolovu.
(48)
Jak bylo vysvětleno v 41. bodě odůvodnění v návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, na Šrí Lance nebyl zaveden odrazující sankční systém pro segment velkých plavidel šrílanské flotily. Stávající soubor sankcí není v souladu s požadavky čl. 19 odst. 2 dohody UNFSA, v němž se mimo jiné stanoví, že sankce by měly být dostatečně přísné a měly by připravovat pachatele o zisky vyplývající z jejich nezákonné činnosti.
(49)
Dostupné důkazy stále potvrzují, že Šrí Lanka neplní své povinnosti podle mezinárodního práva, co se týče účinných donucovacích opatření. V tomto ohledu, jak bylo vysvětleno v 36. až 38. bodě odůvodnění, pokračující rybolov prováděný plavidly Šrí Lanky, který je v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení IOTC, svědčí o tom, že Šrí Lanka neplní povinnosti vůči svým plavidlům provádějícím činnost na volném moři, jak je stanoveno v čl. 18 odst. 1 a 2 dohody UNFSA.
(50)
Jak bylo zdůrazněno v 309. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, úroveň rozvoje Šrí Lanky nelze považovat za činitel narušující schopnost příslušných orgánů spolupracovat s ostatními zeměmi a usilovat o vymáhání. Vyhodnocení konkrétních překážek rozvoje je dále uvedeno v 65. až 67. bodě odůvodnění.
(51)
Opatření přijatá Šrí Lankou jsou proto s ohledem na její povinnosti státu vlajky nedostatečná pro dosažení souladu s čl. 94 odst. 2 písm. b) úmluvy UNCLOS a s články 18 a 19 dohody UNFSA.
(52)
S ohledem na 302. až 311. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vývoj po 15. listopadu 2012 se Komise domnívá, že v souladu s čl. 31 odst. 3 a čl. 31 odst. 5 písm. b), c) a d) nařízení o rybolovu NNN Šrí Lanka neplní povinnosti, které jsou jí uloženy v rámci mezinárodního práva jako státu vlajky v souvislosti se spoluprací a donucovacími opatřeními.
3.3. Nedodržování mezinárodních pravidel (čl. 31 odst. 6 nařízení o rybolovu NNN)
(53)
Jak je popsáno v 314. až 334. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Komise provedla analýzu veškerých důležitých informací týkajících se statusu Šrí Lanky jako smluvní strany IOTC. Komise proto provedla analýzu veškerých informací, které považovala za důležité ve vztahu k dohodě Šrí Lanky o uplatňování opatření na zachování a řízení přijatých komisí IOTC v návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012.
(54)
Připomíná se, že od rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 vydala komise IOTC výroční zprávy o plnění požadavků pro léta 2013 (8) a 2014 (9), z nichž vyplývá, že v letech 2012 a 2013 Šrí Lanka požadavky stále neplnila nebo je plnila jen částečně.
(55)
Pokud jde o zprávu o plnění požadavků pro rok 2013, Šrí Lanka nepředložila některé z požadovaných informací v oblasti statistiky a některých opatření pro zachování a řízení.
(56)
Zejména, pokud jde o usnesení IOTC 10/08 (10) o seznamu aktivních plavidel, Šrí Lanka neposkytla informace o mezinárodní rádiové volací značce pro každé plavidlo. Pokud jde o usnesení IOTC č. 06/03 (11) o přijetí systému sledování plavidel (VMS), Šrí Lanka nevybavila svá plavidla o celkové délce větší než 15 metrů systémy VMS a nevybudovala středisko pro sledování rybolovu (FMC). Šrí Lanka rovněž nepředložila povinnou zprávu o pokroku systému VMS. Pokud jde o usnesení IOTC 10/02 (12) o povinných statistických požadavcích, Šrí Lanka neposkytla údaje o četnosti a velikosti pro pobřežní rybolov a údaje o nominálních odlovech, údaje o úlovku a intenzitě rybolovu a četnosti a velikosti podle normy požadované tímto usnesením pro pobřežní rybolov, hladinný lov a rybolov pomocí dlouhých lovných šňůr. Pokud jde o usnesení IOTC 05/05 (13) o předkládání údajů týkajících se žraloků, tyto požadavky splnila Šrí Lanka jen částečně, protože údaje o úlovcích pro tenatové sítě a dlouhé lovné šňůry jsou uvedeny společně.Pokud jde o usnesení IOTC 12/05 (14) o překládkách v přístavu, nepředložila Šrí Lanka povinnou zprávu.Pokud jde o usnesení IOTC 11/04 o pozorovatelích (15), Šrí Lanka neprovedla regionální programy pozorovatelů, jak požaduje toto usnesení. Šrí Lanka zejména nevytvořila program pozorovatelů v povinném rozsahu 5 % na moři pro plavidla delší než 24 metrů a neplní povinnosti pozorovatelů podávat zprávy.
(57)
Pokud jde o zprávu o plnění požadavků pro rok 2014, Šrí Lanka nepředložila některé z požadovaných informací v oblasti statistiky a některých opatření pro zachování a řízení.
(58)
Zejména, pokud jde o usnesení IOTC 13/02 (16),Šrí Lanka nepřijala právní a správní předpisy, které by stanovily povinné označování vybavení. Pokud jde o usnesení IOTC 13/08 (17), Šrí Lanka nepředložila plán řízení pro lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) ani nebyla přijata žádná právní a správní opatření pro osm plavidel lovících košelkovými nevody v souladu s požadavky usnesení IOTC 12/13 (18). V roce 2014 opět ve vztahu k usnesení 06/03 (19) Šrí Lanka nevybavila svá plavidla o celkové délce větší než 15 metrů systémy VMS a nevybudovala středisko pro sledování rybolovu (FMC) ani nepředložila povinnou zprávu o pokroku systému sledování plavidel (VMS).Pokud jde o usnesení IOTC 10/02 o povinných statistických údajích, neoznámila Šrí Lanka údaje o nominálních odlovech, údaje o úlovku a intenzitě rybolovu a četnosti a velikosti podle normy požadované tímto usnesením.Pokud jde o usnesení IOTC 13/06 (20) a 12/04 (21), Šrí Lanka neprovedla zákaz lovu žraloka dlouhoploutvého ani nezavedla pro plavidla lovící košelkovými nevody povinné vybavení podběráky a pro plavidla používající dlouhé lovné šňůry povinné vybavení nástroji na odříznutí lovné šňůry a vyjmutí háčku. V roce 2014 Šrí Lanka opět ve vztahu k usnesení 11/04 (22) neprovedla programy pozorovatelů, jak požaduje toto usnesení.Šrí Lanka zejména nevytvořila program pozorovatelů v povinném rozsahu 5 % na moři pro plavidla delší než 24 metrů a neplní povinnosti pozorovatelů podávat zprávy. Pokud jde o usnesení IOTC 10/10 (23), Šrí Lanka neposkytla zprávu o dovozu, vykládce a překládce tuňáka a produktů z příbuzných druhů ryb v přístavech.
(59)
Neposkytnutí informací, které požaduje IOTC, a nesplnění povinností IOTC podle 56. a 58. bodu odůvodnění ze strany Šrí Lanky je dokladem toho, že Šrí Lanka nesplnila povinnosti státu vlajky stanovené v úmluvě UNCLOS a v dohodě UNFSA. Zejména neposkytnutí včasných statistických informací, informací o systému VMS, o úlovku a intenzitě, překládkách v přístavu, programu pozorovatelů oslabuje schopnost Šrí Lanky plnit své povinnosti v souladu s články 117 a 118 úmluvy UNCLOS. Tyto články stanoví povinnosti státu přijmout pro své státní příslušníky opatření na zachování živých zdrojů na volném moři a spolupracovat na opatřeních pro zachování a řízení živých zdrojů v oblasti volného moře.
(60)
Jak je uvedeno v 322. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, během návštěvy Komise na Šrí Lance v listopadu 2010 byla zjištěna řada dalších skutečností, a to zejména pokud jde o chybějící systém VMS a právní předpisy pro podávání zpráv o úlovcích. V 319. a 321. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 jsou v důsledku zpráv o plnění požadavků IOTC pro léta 2011 a 2012 uvedeny další skutečnosti týkající se například chybějícího programu pozorovatelů a špatného podávání zpráv o plavidlech a státních příslušnících, u nichž bylo zjištěno zapojení do rybolovu NNN.V tomto ohledu z informací předložených šrílanskými orgány ve vztahu k právním předpisům v oblasti rybolovu na volném moři, vytvoření funkčního systému VMS, spolehlivého programu pozorovatelů a k evidenci úlovků a podávání zpráv o úlovcích vyplynulo, že orgány nezajistily účinnou a účelnou kontrolu a sledování plavidel plujících pod vlajkou Šrí Lanky v souladu s mezinárodními závazky. Šrí Lanka, jak je uvedeno v 36., 40. a 41. bodě odůvodnění, byla především vyzvána, aby vypracovala podrobný právní rámec umožňující rybolov na volném moři společně s povoleními k rybolovu na volném moři a aby splnila usnesení IOTC, a to zejména pokud jde o sledování, kontrolu a dohled nad vlastní flotilou, včetně systému VMS, lodního deníku a systému podávání zpráv o úlovcích a programu pozorovatelů.Pokud jde o právní předpisy v oblasti rybolovu na volném moři, byl změněn zákon o rybolovu, aby umožňoval rybolov na volném moři, a bylo navrženo prováděcí nařízení k vydávání povolení, jež bylo nakonec přijato v září 2014. Jelikož však bylo dané prováděcí nařízení přijato až v září 2014 a nedostává se informací o tom, jak bude provedeno, jsou v současnosti vydávána pouze administrativní povolení, přičemž šrílanská plavidla jsou provozována bez systému VMS. Pokud jde o regionální program pozorovatelů, z dokumentů poskytnutých šrílanskými orgány vyplynulo, že i přes výběr a přijetí několika inspektorů nebude velká část loďstva pokryta z důvodu malého počtu inspektorů (45) v poměru k velkému počtu plavidel (1 758 v rejstříku plavidel IOTC). Šrí Lanka však nepředložila žádné návrhy na řešení tohoto vážného problému v kontextu IOTC, v důsledku kterého není odpovídajícím způsobem zajištěno pokrytí loďstva plujícího pod šrílanskou vlajkou na volném moři kvůli nedostatečným prostředkům pro inspekci.V tomto ohledu je třeba připomenout, že Šrí Lanka má vážné problémy při vykazování údajů pro IOTC, což ohrožuje schopnost země vykonávat povinnosti státu vlajky.
(61)
Pokud jde o systém VMS, jak je uvedeno v 316., 321. a 322. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a v 60. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Komise připomíná různé problémy, na které upozorňuje IOTC. V návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Šrí Lanka uvedla, že se nachází v procesu zavádění systému VMS. Předložila Komisi právní předpisy prokazující požadavek na transpondér na palubě od 1. listopadu 2011 a uvedla, že už byl vybrán poskytovatel služeb. Nebylo však zajištěno financování a jednání mezi šrílanskými orgány a příslušnými finančními institucemi probíhají už déle než 18 měsíců. Jednání se týkají podmínek úvěru na nákup a instalaci FMC a poskytování finanční pomoci provozovatelům při instalaci a provozování systému VMS v přiměřené lhůtě pro celou flotilu provádějící rybolov na volném moři. V důsledku toho není na Šrí Lance zřízeno středisko FMC. Systém VMS je navíc stále ve vývoji a nebyl dosud uveden do provozu. Komise během své návštěvy v lednu 2014 zjistila, jak potvrzuje následné podání Šrí Lanky a zprávy o plnění požadavků IOTC pro léta 2013 a 2014, že rybářská plavidla Šrí Lanky stále nejsou vybavena systémem VMS. Pokud jde o soulad s požadavky IOTC na systém VMS, existují rozpory mezi zprávami o plnění požadavků IOTC pro léta 2013 a 2014 a kroky Šrí Lanky. Zprávy o plnění požadavků uvádějí údaje o částečném plnění, zatímco z informací poskytnutých Šrí Lankou jednoznačně vyplývá, že nedošlo k žádné skutečné realizaci systému VMS. Šrí Lanka proto nesplňuje podmínky stanovené v čl. 18 odst. 3 písm. g) dohody UNFSA s ohledem na údaje o schopnosti šrílanských orgánů v oblasti sledování, kontroly a dohledu, zejména provozní schopnosti řídit vlastní flotilu a schopnosti vývoje a realizace funkčního systému VMS.
(62)
Ze skutečností uvedených v oddílu 3.3 vyplývá, že Šrí Lanka porušuje podmínky čl. 18 odst. 3 dohody UNFSA.
(63)
Šrí Lanka proto s ohledem na své povinnosti státu vlajky nesplňuje dostatečně podmínky článku 117, 118 úmluvy UNCLOS a čl. 18 odst. 3 dohody UNFSA.
(64)
S ohledem na 314. až 334. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vývoj po přijetí tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že v souladu s čl. 31 odst. 3 a 6 nařízení o rybolovu NNN Šrí Lanka neplní své povinnosti, které má podle mezinárodního práva, co se týče mezinárodních pravidel, předpisů a opatření pro zachování a řízení zdrojů.
3.4. Zvláštní omezení rozvojových zemí
(65)
Připomíná se, že podle ukazatele lidského rozvoje zavedeného OSN (24) je Šrí Lanka považována za zemi na středním stupni lidského rozvoje (92. místo ze 186 zemí). Potvrzuje to i příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 (25), kde je Šrí Lanka uvedena v kategorii zemí s nižšími středními příjmy.
(66)
Jak je uvedeno v 337. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, nebylo možno zjistit žádný průkazný důvod, který by naznačoval, že skutečnost, že Šrí Lanka neplní povinnosti vyplývající pro ni z mezinárodního práva, je důsledkem nedostatečného rozvoje. Po 15. listopadu 2012 nebyl předložen žádný další konkrétní důkaz, který by prokazoval, že zjištěné nedostatky jsou důsledkem nedostatečné kapacity a správní infrastruktury.
(67)
S ohledem na 336. až 337. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vývoj po 15. listopadu 2012 se Komise domnívá, že v souladu s čl. 31 odst. 7 nařízení o rybolovu NNN stav rozvoje a celková výkonnost Šrí Lanky v oblasti rybolovu nejsou nepříznivě ovlivněny její úrovní rozvoje.
4. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE URČENÍ NESPOLUPRACUJÍCÍ TŘETÍ ZEMĚ
(68)
S ohledem na závěry týkající se skutečnosti, že Šrí Lanka neplní povinnosti vyplývající z mezinárodního práva pro stát vlajky, stát přístavu, pobřežní stát nebo stát trhu a nepřijímá kroky směřující k předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN, měla by být v souladu s článkem 31 nařízení o rybolovu NNN určena jako země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi v boji proti rybolovu NNN.
(69)
Podle čl. 18 odst. 1 písm. g) nařízení o rybolovu NNN jsou příslušné orgány členských států povinny odmítnout dovoz produktů rybolovu do Unie, aniž by musely žádat dodatečné důkazy nebo posílat žádost o pomoc státu vlajky, pokud si jsou vědomy, že osvědčení o úlovku potvrdily orgány státu vlajky určeného v souladu s článkem 31 uvedeného nařízení jako nespolupracující stát. Nepříznivý dopad na obchod by měl nastávat pokud možno co nejpozvolněji s cílem usnadnit - během období mezi dnem vstupu tohoto prováděcího rozhodnutí Komise v platnost a případnými opatřeními přijatými Radou - přizpůsobení dotčených stran nové situaci a s cílem poskytnout hospodářským subjektům, mimo jiné i malým a středním podnikům, vzhledem ke zvláštním vlastnostem produktů rybolovu ze Šrí Lanky a ke zvláštním vlastnostem dodavatelů na Šrí Lance, dostatek času na přizpůsobení. V důsledku toho by uplatňování tohoto rozhodnutí mělo být odloženo o tři měsíce. Tento odklad by neměl mít žádný dopad na potřebu rychlých opatření ze strany Rady pro urychlené řešení situace na Šrí Lance v souvislosti s rybolovem NNN.
(70)
Je třeba prohlásit, že určení Šrí Lanky jako země, kterou Komise pro účely tohoto rozhodnutí považuje za nespolupracující, nebrání tomu, aby Komise nebo Rada učinily jakýkoli následný krok za účelem vypracování seznamu nespolupracujících zemí.
(71)
V případě, že Rada zařadí Šrí Lanku na seznam nespolupracujících zemí podle článku 33 nařízení o NNN, toto předcházející rozhodnutí o určení se stane zastaralým.
5. POSTUP PROJEDNÁVÁNÍ VE VÝBORU
(72)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Šrílanská demokratická socialistická republika je určena jako třetí země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 14. ledna 2015.
V Bruselu dne 14. října 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,
annettu 14 päivänä lokakuuta 2014,
sellaisen kolmannen maan yksilöimisestä, jonka komissio katsoo yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 mukaisesti
(2014/715/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2874/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. JOHDANTO
(1)
Asetuksella (EY) N:o 1005/2008, jäljempänä ’LIS-asetus’, perustetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän (LIS) kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskeva unionin järjestelmä.
(2)
LIS-asetuksen VI luvussa säädetään menettelystä yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden yksilöimiseksi, toimenpiteistä yhteistyöhön osallistumattomiin kolmansiin maihin nähden, yhteistyöhön osallistumattomia maita koskevan luettelon laatimisesta, yhteistyöhön osallistumattomien maiden luettelosta poistamisesta, yhteistyöhön osallistumattomien maiden luettelon julkisuudesta ja kiireellisistä toimenpiteistä.
(3)
LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisesti Euroopan komissio voi yksilöidä ne kolmannet maat, joiden se ei katso osallistuvan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön. Kolmas maa voidaan todeta yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi, jos se laiminlyö sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevat velvollisuudet.
(4)
Yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden yksilöinnin on perustuttava kaikkien LIS-asetuksen 31 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tietojen tarkasteluun.
(5)
LIS-asetuksen 33 artiklan mukaisesti neuvosto voi laatia luettelon yhteistyöhön osallistumattomista maista. Kyseisiin maihin sovelletaan LIS-asetuksen 38 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä.
(6)
LIS-asetuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti lippuvaltiona olevilta kolmansilta mailta edellytetään, että ne ilmoittavat komissiolle järjestelyistään niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita niiden kalastusalusten on noudatettava.
(7)
LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio tekee hallinnollista yhteistyötä kolmansien maiden kanssa aloilla, jotka liittyvät kyseisen asetuksen saalistodistusta koskevien säännösten täytäntöönpanoon.
(8)
Komissio ilmoitti LIS-asetuksen 32 artiklan mukaisesti 15 päivänä marraskuuta 2012 annetulla komission päätöksellä (2), jäljempänä ’15 päivänä marraskuuta 2012 annettu päätös’, kahdeksalle kolmannelle maalle mahdollisuudesta, että ne todetaan yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi LIS-asetuksen mukaisesti.
(9)
Komissio sisällytti 15 päivänä marraskuuta 2012 antamaansa päätökseen tiedot tällaisen alustavan toteamisen perusteena olevista olennaisista tosiseikoista ja huomioista.
(10)
Komissio ilmoitti asianomaisille kahdeksalle kolmannelle maalle myös 15 päivänä marraskuuta 2012 lähettämillään erillisillä kirjeillä harkitsevansa maiden mahdollista toteamista yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi. Kirjeisiin oli liitetty 15 päivänä marraskuuta 2012 annettu päätös.
(11)
Komissio toi kirjeissään selkeästi esiin, että välttääkseen LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisen toteamisen yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi ja 33 artiklan mukaisen ehdotuksen virallisesta merkitsemisestä kyseisten maiden luetteloon asianomaisten kolmansien maiden oli laadittava ja toteutettava tiiviissä yhteistyössä komission kanssa toimintasuunnitelma 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa päätöksessä todettujen puutteiden korjaamiseksi. Toimintasuunnitelman oikea-aikainen ja tehokas toteuttaminen olisi voinut estää kyseisten maiden toteamisen yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi ja ehdotuksen niiden lopullisesta luetteloon merkitsemisestä.
(12)
Sen vuoksi komissio kehotti asianomaisia kahdeksaa kolmatta maata i) toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet komission ehdottamissa toimintasuunnitelmissa olevien toimien täytäntöön panemiseksi, ii) arvioimaan komission ehdottamissa toimintasuunnitelmissa olevien toimien täytäntöönpanoa ja iii) lähettämään kuuden kuukauden välein komissiolle yksityiskohtaiset kertomukset, joissa arvioidaan kunkin toimen täytäntöönpanoa esimerkiksi siihen liittyen, millainen yksittäis- ja/tai kokonaisvaikutus näillä toimilla on täysin vaatimustenmukaisen kalastuksen valvontajärjestelmän varmistamiseen.
(13)
Asianomaisille kahdeksalle kolmannelle maalle annettiin tilaisuus toimittaa kirjallisesti vastineensa komission päätöksessä erikseen mainittuihin kysymyksiin sekä muita asian kannalta merkityksellisiä tietoja, niin että ne voivat esittää näyttöä, joka osoittaa vääräksi 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa päätöksessä esiin tuodut seikat tai antaa niistä lisätietoa, taikka tapauksesta riippuen hyväksyä toimintasuunnitelman tilanteen parantamiseksi ja toimenpiteet puutteiden korjaamiseksi. Näille kahdeksalle maalle taattiin niiden oikeus pyytää tai toimittaa lisätietoja.
(14)
Sitä varten komissio käynnisti 15 päivänä marraskuuta 2012 antamassaan päätöksessä ja lähettämissään kirjeissä vuoropuhelun kyseisten kahdeksan kolmannen maan kanssa ja ilmoitti pitävänsä kuuden kuukauden määräaikaa periaatteessa riittävänä yhteisymmärryksen saavuttamiseen.
(15)
Komissio jatkoi tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Kyseisten kahdeksan kolmannen maan 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen jälkeen antamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin huomioon. Komissio ilmoitti näkökannoistaan kyseisille kahdeksalle maalle säännöllisesti joko suullisesti tai kirjallisesti.
(16)
Sri Lankan demokraattinen sosialistinen tasavalta, jäljempänä ’Sri Lanka’, ei pystynyt kumoamaan komission esille tuomia tosiasioita eikä panemaan täytäntöön toimintasuunnitelmaa tilanteen korjaamiseksi.
(17)
Tämä komission täytäntöönpanopäätös, jossa Sri Lanka todetaan kolmanneksi maaksi, jonka komissio ei katso osallistuvan yhteistyöhön LIS-kalastuksen torjumiseksi, perustuu LIS-asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä toteutettuun tutkimukseen ja vuoropuheluun. Tässä prosessissa on noudatettu sisältöä ja menettelyjä koskevia vaatimuksia, joista säädetään kyseisessä asetuksessa, jossa muun muassa viitataan kolmannelle maalle lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluviin LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskeviin velvollisuuksiin.
(18)
Komission täytäntöönpanopäätöksen Sri Lankan toteamisesta kolmanneksi maaksi, jonka komissio ei katso osallistuvan yhteistyöhön LIS-kalastuksen torjumiseksi, olisi johdettava LIS-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan g alakohdassa säädettyihin seurauksiin.
2. SRI LANKAA KOSKEVA MENETTELY
(19)
Komissio ilmoitti Sri Lankalle 15 päivänä marraskuuta 2012 harkitsevansa mahdollisuutta todeta Sri Lanka yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi LIS-asetuksen 32 artiklan säännösten nojalla (3).
(20)
Komissio kehotti Sri Lankaa laatimaan tiiviissä yhteistyössä omien yksiköidensä kanssa toimintasuunnitelman 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa päätöksessä yksilöityjen puutteiden korjaamiseksi.
(21)
Pääasialliset puutteet, jotka komissio yksilöi ehdotetussa toimintasuunnitelmassa, koskivat sitä, että kansainvälisen oikeuden mukaiset velvoitteet oli jätetty useilta osin panematta täytäntöön, mikä liittyi asianmukaisen lainsäädäntökehyksen hyväksymättä jättämiseen, riittävän ja tehokkaan valvonnan, tarkkailijajärjestelmän ja pelotteena toimivan seuraamusjärjestelmän puuttumiseen sekä saalistodistusjärjestelmän epäasianmukaiseen täytäntöönpanoon. Muut yksilöidyt puutteet koskevat yleisesti kansainvälisten velvoitteiden, kuten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen suositusten ja päätöslauselmien, noudattamista. On myös havaittu, ettei Sri Lanka ole noudattanut asiaankuuluvien elinten antamia suosituksia ja päätöslauselmia, kuten Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälistä toimintasuunnitelmaa LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, vastustamiseksi ja poistamiseksi. Ei-sitovien suositusten ja päätöslauselmien noudattamatta jättämistä pidettiin kuitenkin ainoastaan lisätodisteena eikä toteamisen perusteena.
(22)
Sri Lanka ilmoitti 14 päivänä joulukuuta 2012 komissiolle käyttöön ottamansa institutionaaliset järjestelyt ehdotetussa toimintasuunnitelmassa yksilöityjen puutteiden korjaamiseksi.
(23)
Sri Lanka toimitti kirjallisia huomautuksia 31 päivänä joulukuuta 2012 ja 4 päivänä tammikuuta 2013.
(24)
Komissio pyysi 7 päivänä helmikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Sri Lankaa toimittamaan päivitetyt tiedot ehdotetun toimintasuunnitelman keskeisistä osa-alueista.
(25)
Sri Lankan viranomaiset toimittivat 13 päivänä maaliskuuta 2013 seuraavat asiakirjat: i) saatekirje ja perustelut, ii) päivitetty aikataulu kaikille toimenpiteille, jotka Sri Lankan on määrä toteuttaa, iii) päivitetyt tiedot ehdotetun toimintasuunnitelman keskeisistä osa-alueista, iv) LIS-kalastuksen torjuntaa koskeva kansallinen toimintasuunnitelma vuodeksi 2013, v) hallinnollisten menettelyjen ja saalistodistusten käyttöä koskevien suuntaviivojen päivitykset, vi) tieto budjettimäärärahoista vuodelle 2013 kalastuksesta ja vesiluonnonvarojen kehittämisestä vastaavan ministeriön laadunvalvontaosaston toimipisteen perustamiseksi lentoasemalle, vii) oikeudellisen velvoitteen noudattamista, pitkän matkan laivaston seurantaa ja varoittavia seuraamuksia koskevan tarkistetun lainsäädännön luonnokset, viii) saalistodistusjärjestelmään kuuluvien toimijoiden tietoisuusohjelmat, ix) tarkastusjärjestelmä ja x) LIS-toimintojen tarkastamista aavalla merellä koskevien menettelyjen suuntaviivat.
(26)
Tekniset neuvottelut komission ja Sri Lankan välillä käytiin 17 päivänä huhtikuuta 2013 Brysselissä. Tämän tapaamisen aikana Sri Lankan viranomaiset esittivät komissiolle tuoreen LIS-kalastuksen torjuntaa koskevan kansallisen toimintasuunnitelmansa, suunnitellut toimenpiteet, joilla parannetaan saalistodistusten tietojen ristiintarkastusta, ja oikeudellisen kehyksen muuttamisen, joka oli käynnistetty.
(27)
Sri Lankan 30 päivänä toukokuuta 2013 ja 3 päivänä kesäkuuta 2013 toimittamissa kirjelmissä se korosti olevansa sitoutunut panemaan oikea-aikaisesti täytäntöön laatimansa etenemissuunnitelman ja samalla antamaan LIS-kalastusta koskevia rangaistustoimenpiteitä edistävät lainsäädäntömuutokset ja käynnistämään alusten satelliittiseurantajärjestelmää (VMS) koskevan hankintamenettelyn.
(28)
Marraskuun 2012 ja kesäkuun alun 2013 välisenä aikana havaitsemansa edistymisen perusteella komissio ilmoitti 11 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Sri Lankalle, että konkreettisten tulosten saavuttamiseksi 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa päätöksessä esille tuotujen puutteiden korjaamisessa ja tarvittavien toimien päätökseen saattamiseksi komissio haluaa jatkaa vuoropuhelua Sri Lankan kanssa vielä yhdeksällä kuukaudella eli 28 päivään helmikuuta 2014. Tämä kirjeen jälkeen komissio esitti 20 päivänä kesäkuuta 2013 päivitetyn ehdotuksen toimintasuunnitelmaksi.
(29)
Sri Lanka toimitti 22 päivänä elokuuta 2013 edistymistä koskevan kertomuksen, joka koski 31 päivän toukokuuta 2013 ja 15 päivän elokuuta 2013 välistä ajanjaksoa, ja 28 päivänä lokakuuta 2013 tiedot muutetun lainsäädännön antamismenettelystä.
(30)
Komissio vieraili Sri Lankan asianomaisten viranomaisten luona 28 ja 30 päivän tammikuuta 2014 välisenä aikana. Kyseiset viranomaiset oli pidetty ajan tasalla tilanteen edistymisestä 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen ja ehdotetun toimintasuunnitelman mukaisesti. Komission vierailun aikana Sri Lankan viranomaisilla oli mahdollisuus esittää näkemyksiään ja toimittaa tarvittavat asiakirjat vastauksena 15 päivänä marraskuuta 2012 annettuun päätökseen ja ilmoittaa komissiolle viimeisimmästä edistymisestä toimintasuunnitelman toteutuksessa.
(31)
Sri Lanka toimitti 27 päivänä maaliskuuta 2014 toisen edistymistä koskevan kertomuksen, joka koski 16 päivän elokuuta 2013 ja 21 päivän maaliskuuta 2014 välistä ajanjaksoa, ja seuraavat asiakirjat: i) päivitetyt tiedot ehdotetun toimintasuunnitelman keskeisistä osa-alueista, ii) päivitetty aikataulu LIS-kalastuksen torjuntaa koskevan kansallisen toimintasuunnitelman täytäntöön panemiseksi, iii) kalastuksesta ja vesiluonnonvarojen kehittämisestä vastaavan ministeriön ulkoasiainministeriölle lähettämät kirjeet, joissa pyydetään liittymistä kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä aavalla merellä toimivien kalastusalusten osalta koskevaan sopimukseen, jäljempänä ’FAO-sopimus’, iv) VMS-järjestelmän rahoittamista ja transponderivaatimuksen demonstrointia koskeva pyyntö, v) tiedot tietoisuuskoulutuksesta ja vi) vuoden 2014 kalastuspäiväkirjan malli ja syvänmeren ja aavan meren alusten satamissa noudatettavan tarkastussuunnitelman malli. Samassa yhteydessä Sri Lanka myös ilmoitti, että Sri Lankan parlamentti oli hyväksynyt tarkistetun kalastuslain 5 päivänä marraskuuta 2013. Sri Lanka toimitti 1 päivänä elokuuta 2014 ylimääräisen edistymistä koskevan kertomuksen, joka koski heinäkuuhun 2014 ulottuvaa ajanjaksoa. Sen lisäksi, että siinä annettiin päivitetyt tiedot ehdotetun toimintasuunnitelman keskeisistä osa-alueista ja päivitetty aikataulu LIS-kalastuksen torjuntaa koskevan kansallisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta, siihen sisältyivät seuraavat: ulkoasiainministeriön kirje kalastuksesta ja vesiluonnonvarojen kehittämisestä vastaavalle ministeriölle, jossa ilmoitetaan, että jäljennös hyväksymiskirjasta, joka koskee liittymistä FAO-sopimukseen, toimitetaan, kun liittyminen on tapahtunut, oikeusministerille esitetty pyyntö ottaa nykyisessä lainsäädännössä käyttöön ankarampia seuraamuksia, kaksi lainsäädännön valmistelijoiden kirjettä, joihin on liitetty aavalla merellä tapahtuvaa kalastusta ja kalasaalistietojen keruuta koskevien asetusten tarkistetut luonnokset, tiivistelmä aavalla merellä toimivien alusten päälliköille suunnatuista tietoisuusohjelmista ja Intian valtameren tonnikalakomissiolle (IOTC) osoitettu alueellisen seurantaohjelman täytäntöönpanokertomus. Sri Lanka toimitti 29 päivänä elokuuta 2014 lisätietoja, joissa se kuvaili todetuissa puutteissa tapahtunutta edistymistä (aavalla merellä tapahtuvaa kalastusta ja kalasaalistietojen keruuta koskevat asetusluonnokset, seuraamuksia koskeva tiedote, tiedot tarkkailija- ja tarkastusjärjestelmistä sekä tiedot todetuissa puutteissa saavutetusta edistymisestä). Sri Lanka toimitti 18 ja 19 päivänä syyskuuta 2014 uusia tietoja, joissa vahvistettiin, että aavalla merellä tapahtuvaa kalastusta ja kalasaalistietojen keruuta koskevat asetukset oli annettu. Kyseisissä tiedoissa myös käsiteltiin ennalta ehkäisevää seuraamusjärjestelmää koskevan kabinetin muistion sisäistä valmistelua ja IOTC:n vaatimusten noudattamisen toteutumista. Niin ikään annettiin tietoja kalastuspäiväkirjasta, tarkastusten ja valvonnan kattavuudesta sekä VMS-transpondereiden mahdollisesta osittaisesta asteittaisesta käyttöönotosta srilankalaisissa kalastusaluksissa tammikuun ja elokuun 2015 välisenä aikana (vaikkakaan sopimusta palvelunsuorittajan kanssa ei ollut vielä allekirjoitettu eikä sopimusta pantu täytäntöön).
(32)
Komissio jatkoi tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Suullisia ja kirjallisia huomautuksia, joita Sri Lanka toimitti 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen perusteella, tarkasteltiin ja ne otettiin huomioon, ja Sri Lankalle ilmoitettiin komission näkökannoista säännöllisesti joko suullisesti tai kirjallisesti.
(33)
Kerättyjen tietojen, jotka esitetään johdanto-osan 34-67 kappaleessa, perusteella komissio katsoo, että Sri Lanka ei ole puuttunut riittävissä määrin 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa päätöksessä kuvattuihin huolenaiheisiin ja puutteisiin. Se ei ole myöskään pannut täysimääräisesti täytäntöön päätökseen liittyvässä toimintasuunnitelmassa ehdotettuja toimenpiteitä.
3. SRI LANKAN TOTEAMINEN YHTEISTYÖHÖN OSALLISTUMATTOMAKSI KOLMANNEKSI MAAKSI
(34)
Komissio on tarkastellut LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan nojalla, miten Sri Lanka on noudattanut sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvia kansainvälisiä velvollisuuksia ottaen huomioon 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa päätöksessä esitetyt havainnot, Sri Lankan antamat asiaankuuluvat tiedot, ehdotetun toimintasuunnitelman ja tilanteen korjaamiseksi toteutetut toimenpiteet. Tätä tarkastelua varten komissio on ottanut huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4-7 kohdassa luetellut tekijät.
3.1 LIS-kalastuksen toistuvuus (LIS-asetuksen 31 artiklan 4 kohdan a alakohta)
(35)
Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen johdanto-osan 292 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että Sri Lankalta puuttuu lainsäädäntö, jossa säädetään aavalla merellä tapahtuvan kalastuksen lupamenettelyistä.
(36)
Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen johdanto-osan 296 kappaleessa mainitaan, IOTC:n alusluettelon luonnokseen on merkitty 13 srilankalaisalusta, koska niiden oli todettu kalastavan IOTC:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden vastaisesti. Marraskuun 15 päivänä 2012 annetun päätöksen jälkeen Sri Lanka ei ole kieltänyt aluksiaan kalastamasta laittomasti aavalla merellä eikä se ole myöskään välittömästi antanut lainsäädäntöä, jolla mahdollistetaan kalastus aavalla merellä ja joka koskee lupien myöntämisestä aavalla merellä tapahtuvaan kalastukseen, jotta vältetään laittomat kalastustoimet srilankalaisissa kalastusaluksissa. Sri Lanka on sen sijaan viimein 5 päivänä marraskuuta 2013 antanut tarkistetun kalastuslain, jolla mahdollistetaan kalastus aavalla merellä. Se on laatinut luonnoksen aavalla merellä toimivien alusten lupamenettelyä koskeviksi täytäntöönpanosäännöksiksi, ja tämä täytäntöönpanosäädös on annettu syyskuussa 2014 (Sri Lankan viranomaisten antamien tietojen mukaan), mutta sitä ei ole vielä pantu täytäntöön. Sri Lanka on myös vähentänyt IOTC-alueella toimivien alusten määrää 3 307:stä 1 758:aan, mutta ne kalastavat edelleen aavalla merellä tapahtuvaa kalastusta koskevan hallinnollisen luvan eivätkä laillisen luvan turvin. Tältä osin muistutetaan, että Yhdistyneiden kansakuntien kalakantasopimuksen (4) 18 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii alakohdan mukaisesti lippuvaltion on toteutettava toimenpiteitä kieltääkseen aluksiaan, joilla ei ole tarvittavia kalastuslisenssejä tai -lupia, kalastamasta aavalla merellä. Nykyinen todettu tilanne osoittaa selvästi, että Sri Lanka ei noudata kansainvälisiä velvoitteitaan lippuvaltiona.
(37)
IOTC:ltä saatujen tietojen (5) mukaan rannikkovaltiot ottivat 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen jälkeen vuonna 2013 kiinni kolme Sri Lankan lipun alla purjehtivaa alusta Malshiri No. 1, Gold Marine 5ja Lakpriya 2, koska ne todennäköisesti harjoittivat LIS-kalastustoimintaa. Muistutettakoon, että YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti lippuvaltio on vastuussa aavalla merellä toimivista aluksistaan. Lisäksi Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 118 artiklan mukaisesti lippuvaltion on toimittava yhteistyössä elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi, mitä selvästi kyseenalaistaa se, että Sri Lankan laivasto toimii IOTC-alueella ilman laillisia kalastuslupia ja näin ollen harjoittaa LIS-asetuksen 2 artiklan määritelmien mukaista toimintaa.
(38)
Lisäksi vuonna 2013 todettiin, että 13 muuta srilankalaista alusta, jotka tarkastettiin, kun ne olivat purjehtimassa erään rannikkovaltion talousvyöhykkeen läpi, toimivat IOTC:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden vastaisesti. Komissio katsoo, että srilankalaisalusten jatkunut IOTC:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden vastainen kalastus on selkeä osoitus siitä, että Sri Lanka on laiminlyönyt kansainvälisen oikeuden mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa, kuten johdanto-osan 37 kappaleessa todetaan.
(39)
Se osoittaa myös, ettei Sri Lanka ole onnistunut huolehtimaan siitä, että sen lipun alla purjehtimaan oikeutetut kalastusalukset eivät harjoita eivätkä tue LIS-kalastusta. Tämä laiminlyönti on vastoin LIS-kalastuksen ehkäisemistä, vastustamista ja poistamista koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman 34 kohtaa, jonka mukaan valtioiden olisi varmistettava, että niiden lipun alla purjehtimaan oikeutetut kalastusalukset eivät harjoita eivätkä tue LIS-kalastusta. Lisäksi johdanto-osan 36-38 kappaleessa tarkoitetut Sri Lankan lipun alla purjehtivat alukset myös osoittavat, että Sri Lanka on laiminlyönyt YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaiset velvoitteensa, joiden mukaan lippuvaltion on varmistettava, että sen lipun alla purjehtivat alukset noudattavat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen säilyttämis- ja hoitosääntöjä.
(40)
Komissio totesi myös, että Sri Lanka ei pystynyt tehokkaasti toteuttamaan toistuvaa LIS-kalastusta koskevia asianmukaisia toimenpiteitä sen lainsäädäntökehyksen puutteiden vuoksi. Sen vuoksi komissio ehdotti toimintasuunnitelmassa lainsäädäntökehyksen tarkistamista, jotta voitaisiin varmistaa kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen aavalla merellä, ottaa käyttöön riittävät toiminnalliset keinot valvoa tehokkaasti Sri Lankan pitkän matkan laivastoa ja luoda varoittava seuraamusjärjestelmä.
(41)
Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 36 kappaleessa todetaan, Sri Lanka antoi marraskuussa 2013 tarkistetun kalastuslain, jossa sallitaan sen alusten kalastaa Sri Lankan talousvyöhykkeen ulkopuolella. Säädös, jossa edellytetään aavalla merellä tapahtuvan kalastuksen lupajärjestelmän täytäntöönpanoa, on kuitenkin edelleen luonnosvaiheessa, ja sitä ei näin ollen voi soveltaa. Luvat myöntää nykyisin hallinto epäjärjestelmällisesti ilman ennalta määrättyä menettelyä. Lisäksi tarkistetussa kalastuslaissa säädetään LIS-rikkomuksiin sovellettavista ankarammista seuraamuksista, joita voidaan pitää ehkäisevinä vain osalle Sri Lankan pitkän matkan kalastuslaivastoa (erityisesti pienimuotoista kalastusta harjoittaville aluksille, jotka kalastavat Sri Lankan talousvyöhykkeen ulkopuolella, sillä niille seuraamuksia voidaan pitää asianmukaisina alusten rajallisen kalastuskapasiteetin vuoksi). Sri Lankan suurten kalastusalusten (yli 24 metriä pitkät) laivasto on kasvanut vuosina 2013 ja 2014, ja tällaisiin aluksiin sovellettavien, uudessa kalastuslaissa säädettyjen seuraamusten tasoa ei voida pitää varoittavana, sillä näiden alusten kalastuskapasiteetti on 10-20 kertaa suurempi kuin pienempien alusten. Nykyisen lainsäädännön (6) mukaan sakko on enintään 8 429 euroa (1 500 000 Sri Lankan rupiaa (7)), jota ei voida pitää tehokkaana noudattamisen varmistamiseksi, rikkomusten ehkäisemiseksi ja sen estämiseksi, että määräyksiä rikkoneet hyötyisivät lainvastaisista toimistaan. Sen vuoksi nykyistä seuraamusten tasoa ei voida pitää YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohdan määräysten mukaisena, sillä kyseisessä kohdassa määrätään muun muassa, että seuraamusten olisi oltava riittävän ankaria ja estettävä se, että määräyksiä rikkoneet hyötyisivät lainvastaisista toimistaan. Näin ollen komissio katsoo, että Sri Lankan käyttöön ottama seuraamusjärjestelmä on selvästi riittämätön ja selkeästi epäsuhteessa mahdollisten rikkomusten vakavuuteen, niiden mahdollisiin vaikutuksiin ja tällaisista laittomista toimista mahdollisesti saatavaan hyötyyn.
(42)
Tällä perusteella todetaan, että Sri Lankan toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippuvaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 ja 118 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 18, 19 ja 20 artiklan noudattamiseen.
(43)
Ottaen huomioon 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen johdanto-osan 292-299 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen tapahtuneen kehityksen komissio katsoo LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan ja 31 artiklan 4 kohdan a alakohdan nojalla, että Sri Lanka on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet, jotka liittyvät LIS-aluksiin ja sen lipun alla purjehtivien kalastusalusten tai sen kansalaisten harjoittamaan LIS-kalastukseen, eikä se ole toteuttanut riittäviä toimia torjuakseen lippunsa alla aiemmin purjehtineiden alusten harjoittamaa dokumentoitua ja toistuvaa LIS-kalastusta.
3.2 Yhteistyön ja täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 5 kohdan b, c ja d alakohta)
(44)
Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen johdanto-osan 302-311 kappaleessa selostetaan, komissio analysoi, toimiko Sri Lanka tosiasiallisesti yhteistyössä komission kanssa tutkinnan ja siihen liittyvien toimien osalta.
(45)
Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen johdanto-osan 296 kappaleessa todetaan, Sri Lanka oli velvollinen ilmoittamaan kuukausittain toimista, joita se oli toteuttanut kyseisen päätöksen johdanto-osan 293 kappaleessa tarkoitettujen alusten osalta. Ilmoittaminen toteutui ainoastaan yhdeksänä kuukautena kahdestatoista vuonna 2013, ja kahtena kuukautena neljästä vuonna 2014. Tämä on vastoin YK:n kalakantasopimuksen 20 artiklan määräyksiä, joissa vahvistetaan valtioiden velvoitteet tutkia, harjoittaa yhteistyötä joko suoraan tai alueellisten kalastusjärjestöjen välityksellä alueellisten kalastusjärjestöjen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen ja täytäntöönpanon varmistamiseksi. Sen vuoksi Sri Lanka on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet, jotka koskevat kansainvälistä yhteistyötä ja sääntöjen noudattamisen valvontaa.
(46)
Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen johdanto-osan 302 kappaleessa sekä edellä olevassa 45 kappaleessa todetaan, Sri Lanka ei ole täyttänyt kuukausittaisia ilmoitusvelvoitteitaan IOTC:tä kohtaan 13 srilankalaisaluksesta, joiden oletetaan harjoittavan LIS-toimintaa, mutta joita IOTC ei ole merkinnyt luetteloon. Näin ollen Sri Lanka ei ole pystynyt osoittamaan täyttävänsä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytyksiä, joiden mukaan lippuvaltion on harjoitettava sisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden.
(47)
Lisäksi, kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 306 ja 307 kappaleessa todetaan, komissio arvioi, onko Sri Lanka tosiasiallisesti toteuttanut täytäntöönpanotoimenpiteitä LIS-kalastukseen syyllistyneiden toimijoiden osalta ja onko määrätty riittävän ankaria seuraamuksia, jotta ne veisivät rikkojilta LIS-kalastuksesta saadut hyödyt.
(48)
Kuten johdanto-osan 41 kappaleessa todetaan, 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen jälkeen Sri Lanka ei ole ottanut käyttöön varoittavaa seuraamusjärjestelmää laivastonsa suuria aluksia varten. Nykyinen seuraamusluettelo ei ole YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohdan vaatimusten mukainen, sillä kyseisessä kohdassa määrätään muun muassa, että seuraamusten on oltava riittävän ankaria ja estettävä se, että määräyksiä rikkoneet hyötyisivät lainvastaisista toimistaan.
(49)
Käytettävissä oleva näyttö vahvistaa edelleen sen, ettei Sri Lanka ole täyttänyt kansainvälisen oikeuden mukaisia velvollisuuksiaan tehokkaiden täytäntöönpanotoimenpiteiden suhteen. Tältä osin, kuten johdanto-osan 36-38 kappaleessa selitetään, IOTC:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden vastaisesti kalastavien alusten toiminnan jatkuminen osoittaa, että Sri Lanka on laiminlyönyt velvollisuutensa noudattaa YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 1 ja 2 kohdassa määrättyjä vastuitaan aavalla merellä toimivien alustensa osalta.
(50)
Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen johdanto-osan 309 kappaleessa todetaan, Sri Lankan kehitystasoa ei voida pitää tekijänä, joka heikentäisi toimivaltaisten viranomaisten valmiuksia toimia yhteistyössä muiden maiden kanssa ja toteuttaa täytäntöönpanotoimia. Kehitykseen liittyvien erityisten rajoitteiden arviointia käsitellään tarkemmin tämän päätöksen johdanto-osan 65-67 kappaleessa.
(51)
Tällä perusteella todetaan, että Sri Lankan toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippuvaltiona eivät riitä, jotta YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja YK:n kalakantasopimuksen 18 ja 19 artiklan edellytykset täyttyisivät.
(52)
Komissio katsoo LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan ja 5 kohdan b, c ja d alakohdan nojalla ja 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 302-311 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen tapahtuneen kehityksen perusteella, että Sri Lanka on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat yhteistyö- ja täytäntöönpanotoimiin liittyvät velvollisuudet.
3.3 Kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 6 kohta)
(53)
Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen johdanto-osan 314-334 kappaleessa selostetaan, komissio on analysoinut kaikki merkityksellisiksi katsomansa tiedot, jotka liittyvät Sri Lankan asemaan IOTC:n sopimuspuolena. Komissio on sen vuoksi analysoinut kaikkia merkityksellisiksi katsomiaan tietoja, jotka liittyvät Sri Lankan 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen jälkeen antamaan suostumukseen soveltaa IOTC:n vahvistamia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä.
(54)
Muistutettakoon, että 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen jälkeen IOTC on julkaissut vuosittaiset vaatimuksenmukaisuuskertomukset vuosina 2013 (8) ja 2014 (9). Niistä käy ilmi, että Sri Lanka ei edelleenkään noudata toimenpiteitä tai on noudattanut niitä vain osittain vuosina 2012 ja 2013.
(55)
Vuoden 2013 vaatimuksenmukaisuuskertomuksen osalta Sri Lanka ei toimittanut tiettyjä tilastotietoja ja säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä koskevia tietoja.
(56)
Erityisesti aktiivisten alusten luetteloa koskevan IOTC:n päätöslauselman 10/08 (10) osalta Sri Lanka ei ole toimittanut tietoa kunkin aluksen kansainvälisestä radiokutsutunnuksesta. Alusten seurantajärjestelmän (VMS) käyttöönottoa koskevan IOTC:n päätöslauselman 06/03 (11) osalta Sri Lanka ei ole niin ikään pystynyt varustamaan aluksiaan, joiden kokonaispituus on yli 15 metriä, VMS-järjestelmällä eikä rakentamaan kalastuksen seurantakeskusta. Sri Lanka ei ole myöskään toimittanut pakollista VMS-järjestelmän käyttöönotossa edistymistä koskevaa kertomusta. Pakollisia tilastovaatimuksia koskevan IOTC:n päätöslauselman 10/02 (12) osalta Sri Lanka ei ole ilmoittanut kokojakaumatietoja rannikkokalastuksen osalta eikä myöskään nimellissaalis-, saalis- ja pyyntiponnistus- ja kokojakaumatietoja siten kuin kyseisessä päätöslauselmassa vaaditaan rannikko-, pinta- ja pitkäsiimakalastuksessa. Sri Lanka noudattaa vain osittain haita koskevien tietojen toimittamisesta annettua IOTC:n päätöslauselmaa 05/05 (13), sillä verkko- ja pitkäsiimakalastuksen saalistiedot on ilmoitettu yhtenä kokonaisuutena. Sri Lanka ei ole toimittanut merellä tapahtuvaa jälleenlaivausta koskevan päätöslauselman 12/05 (14) mukaista pakollista kertomusta. Sri Lanka ei ole ottanut käyttöön tarkkailijoita koskevassa päätöslauselmassa 11/04 (15) edellytettyä alueellista tarkkailijajärjestelmää. Se ei ole etenkään perustanut tarkkailijajärjestelmää, joka koskee pakollista viittä prosenttia vähintään 24 metrin pituisista aluksista merellä, eikä se noudata tarkkailijoiden ilmoitusvelvollisuutta.
(57)
Vuoden 2014 vaatimuksenmukaisuuskertomuksen osalta Sri Lanka ei ole toimittanut tiettyjä vaadittuja tilastotietoja eikä tiettyjä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä koskevia tietoja.
(58)
Erityisesti kun kyse on IOTC:n päätöslauselmasta 13/02 (16), Sri Lanka ei ole antanut lainsäädäntöä, jolla pyydysten merkintä saatetaan pakolliseksi. IOTC:n päätöslauselman 13/08 (17) osalta, Sri Lanka ei ole toimittanut kalojen yhteenkokoamiseen käytettäviä välineitä koskevaa hallinnointisuunnitelmaa eikä oikeudellisia ja hallinnollisia toimenpiteitä ole toteutettu kahdeksan kurenuotta-aluksen osalta, mitä edellytetään IOTC:n päätöslauselmassa 12/13 (18). IOTC:n päätöslauselman 06/03 (19) osalta Sri Lanka ei ole myöskään vuonna 2014 varustanut kokonaispituudeltaan yli 15-metrisiä aluksiaan VMS-järjestelmällä eikä rakentanut kalastuksen seurantakeskusta eikä myöskään toimittanut pakollista VMS-järjestelmän käyttöönotossa edistymistä koskevaa kertomusta. Pakollisia tilastovaatimuksia koskevan IOTC:n päätöslauselman 10/02 osalta Sri Lanka ei ole ilmoittanut tietoja nimellissaaliista, saaliista ja pyyntiponnistuksista eikä kokojakaumasta päätöslauselman vaatimusten mukaisesti. IOTC:n päätöslauselmien 13/06 (20) ja 12/04 (21) osalta Sri Lanka ei ole pannut täytäntöön valkopilkkahain kalastuskieltoa eikä myöskään kurenuotta-alusten velvollisuutta pitää aluksella haaveja ja pitkäsiima-alusten velvollisuutta pitää aluksella siimanleikkureita ja koukunpoistajia. Päätöslauselman 11/04 (22) osalta Sri Lanka ei myöskään vuonna 2014 ole pannut täytäntöön tarkkailijajärjestelmää vaaditulla tavalla. Se ei ole etenkään perustanut tarkkailijajärjestelmää, joka koskee pakollista viittä prosenttia yli 24 metrin pituisista aluksista merellä, eikä se noudata tarkkailijoiden ilmoitusvelvollisuutta. IOTC:n päätöslauselman 10/10 (23) osalta Sri Lanka ei ole toimittanut kertomusta tonnikalatuotteiden ja tonnikalansukuisia lajeja olevien kalatuotteiden tuonnista, purkamisesta ja jälleenlaivauksesta satamissa.
(59)
Se, että Sri Lanka ei ole toimittanut IOTC:lle vaadittuja tietoja, jotta se voisi täyttää johdanto-osan 56 ja 58 kappaleessa tarkoitetut IOTC-velvoitteet, osoittaa että Sri Lanka on laiminlyönyt YK:n merioikeusyleissopimuksessa ja YK:n kalakantasopimuksessa määrätyt lippuvaltion velvoitteensa. Erityisesti se, ettei Sri Lanka ole toimittanut oikea-aikaisesti tilastotietoja eikä tietoja VMS-järjestelmästä, saaliista ja pyyntiponnistuksista, satamissa tapahtuvista jälleenlaivauksista ja tarkkailijajärjestelmästä, heikentää Sri Lankan kykyä täyttää YK:n merioikeusyleissopimuksen 117 ja 118 artiklassa määrätyt velvoitteensa. Kyseisissä artikloissa määrätään valtion velvollisuudesta toteuttaa kansalaisiaan koskevia toimia aavan meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja toimia yhteistyössä aavan meren alueiden kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskeviin toimiin liittyen.
(60)
Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen johdanto-osan 322 kappaleessa selostetaan, useita seikkoja paljastui komission vierailun aikana Sri Lankassa marraskuussa 2010. Näitä seikkoja olivat erityisesti VMS-järjestelmän ja saaliiden ilmoittamista koskevan lainsäädännön puuttuminen. Muita huolestuttavia seikkoja, kuten tarkkailijajärjestelmän puuttumista ja puutteellista ilmoittamista aluksista ja kansalaisista, joiden on todettu osallistuneen LIS-kalastukseen, selostetaan 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen johdanto-osan 319 ja 321 kappaleessa IOTC:n vuosien 2011 ja 2012 vaatimustenmukaisuuskertomusten perusteella. Tältä osin Sri Lankan viranomaisten toimittamat tiedot aavalla merellä tapahtuvaa kalastusta koskevasta lainsäädännöstä, toimivan VMS-järjestelmän ja luotettavan tarkkailijajärjestelmän luomisesta ja saaliiden kirjaamisen ja kirjaamisen käyttöönotosta osoittivat, etteivät viranomaiset ole varmistaneet Sri Lankan lipun alla purjehtivien alusten tosiasiallista ja tehokasta valvontaa ja seurantaa kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti. Kuten johdanto-osan 36, 40 ja 41 kappaleessa selostetaan, Sri Lankaa pyydettiin erityisesti laatimaan kattava oikeudellinen kehys, joka mahdollistaa kalastuksen aavalla merellä, johon liittyvät aavalla merellä tapahtuvaa kalastusta koskevat luvat ja jolla täytetään IOTC:n päätöslauselmissa määrätyt velvoitteet erityisesti Sri Lankan oman laivaston seurannan, valvonnan ja tarkkailun osalta, mukaan lukien VMS-järjestelmä, kalastuspäiväkirja, saaliiden ja pyyntiponnistusten ilmoitusjärjestelmä ja tarkkailijajärjestelmä. Kun kyse on aavalla merellä tapahtuvaa kalastusta koskevasta lainsäädännöstä, kalastuslakia muutettiin kalastuksen mahdollistamiseksi aavalla merellä ja kalastuslupien myöntämistä koskeva täytäntöönpanoasetus laadittiin ja lopulta annettiin syyskuussa 2014. Koska täytäntöönpanoasetus annettiin vasta syyskuussa 2014 eikä vielä ole saatavilla tietoja siitä, kuinka se olisi pantava täytäntöön, Sri Lanka myöntää edelleen ainoastaan hallinnollisia kalastuslupia, ja srilankalaisalukset kalastavat edelleen ilman VMS-järjestelmää. Siltä osin kuin on kyse alueellisesta tarkkailijajärjestelmästä, Sri Lankan viranomaisten toimittamista asiakirjoista kävi ilmi, että joidenkin tarkastajien valinnasta ja palvelukseenotosta huolimatta suuri osa laivastosta jää valvonnan ulkopuolelle, koska tarkastajia on vähän (45) alusten suureen määrään verrattuna (1 758 alusta IOTC:n alusrekisterissä). Sri Lanka ei ole kuitenkaan esittänyt ehdotuksia tämän vakavan ongelman ratkaisemiseksi IOTC:ssä, mikä tarkoittaa, ettei aavalla merellä kalastavia, Sri Lankan lipun alla purjehtivia aluksia valvota asianmukaisesti puutteellisten tarkastusvalmiuksien takia. Tältä osin muistutettakoon, että Sri Lankalla on vakavia ongelmia tietojen toimittamisessa IOTC:lle, mikä heikentää sen kykyä huolehtia lippuvaltion velvoitteistaan.
(61)
VMS-järjestelmän osalta, kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen johdanto-osan 316, 321 ja 322 kappaleessa ja tämän päätöksen johdanto-osan 60 kappaleessa selostetaan, komissio viittaa IOTC:n esiin tuomiin useisiin ongelmiin. Sri Lanka ilmoitti 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen jälkeen, että se oli ottamassa VMS-järjestelmää käyttöön. Se toimitti komissiolle lainsäädännön, jossa edellytetään, että aluksissa on transponderi 1 päivästä marraskuuta 2011 alkaen, ja ilmoitti, että palvelunsuorittaja on jo valittu. Rahoitusta ei kuitenkaan ollut vielä saatu ratkaistua, ja Sri Lankan viranomaisten ja asianomaisen rahoituslaitoksen väliset neuvottelut ovat olleet käynnissä yli 18 kuukautta. Neuvottelut koskevat sellaisen lainan ehtoja, jolla on tarkoitus hankkia ja asentaa kalastuksen seurantakeskus ja tarjota taloudellista apua toimijoille, jotta ne voivat asentaa ja käyttää kohtuullisen ajan kuluessa VMS-järjestelmää siten, että järjestelmä kattaa koko aavalla merellä toimivan laivaston. Näin ollen Sri Lankalla ei ole vielä kalastuksen seurantakeskusta. Lisäksi VMS-järjestelmä on yhä kehitysvaiheessa, ja sitä ei ole koskaan otettu käyttöön. Komissio totesi tammikuussa 2014 tekemänsä vierailun aikana ja kuten käy ilmi Sri Lankan myöhemmin toimittamista tiedoista ja IOTC:n vuoden 2013 ja 2014 vaatimuksenmukaisuuskertomuksista, että Sri Lankan kalastusaluksia ei ole vielä varustettu VMS-järjestelmällä. IOTC:n VMS-järjestelmää koskevien vaatimusten noudattamisen osalta todettakoon, että IOTC:n vuoden 2013 ja 2014 vaatimustenmukaisuuskertomusten ja Sir Lankan ilmoittamien toimien välillä on ristiriitaisuuksia. Vaatimustenmukaisuuskertomuksissa todetaan, että vaatimukset ovat täyttyneet osittain, kun taas Sri Lankan toimittamissa tiedoissa todetaan selvästi, ettei se ole tosiasiallisesti pannut täytäntöön VMS-järjestelmää. Näin ollen Sri Lanka ei täytä YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan g alakohdassa määrättyjä edellytyksiä, kun otetaan huomioon kerätyt tiedot, jotka koskevat Sri Lankan viranomaisten seuranta-, valvonta- ja tarkkailuvalmiuksia ja erityisesti sen toiminnallista valmiutta hallinnoida laivastoaan ja toimivan VMS-järjestelmän kehittämistä ja täytäntöönpanoa.
(62)
Tässä 3.3 jaksossa esitetyt seikat osoittavat, että Sri Lanka ei noudata YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan määräyksiä.
(63)
Sen vuoksi todetaan, että ottaen huomioon Sri Lankan velvollisuudet lippuvaltiona se ei ole riittävällä tavalla noudattanut YK:n merioikeusyleissopimuksen 117 ja 118 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan edellytyksiä.
(64)
LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 314-334 kappaleen ja kyseisen päätöksen antamisen jälkeen tapahtuneen kehityksen perusteella, että Sri Lanka on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet, jotka koskevat kansainvälisiä sääntöjä ja määräyksiä ja säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä.
3.4 Kehitysmaiden erityisrajoitteet
(65)
Muistutettakoon, että YK:n inhimillisen kehityksen indeksin (24) mukaan Sri Lankan inhimillisen kehityksen katsotaan olevan keskitasoa (186 maan joukossa sijalla 92). Tämä vahvistetaan myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1905/2006 (25) liitteessä II, jossa Sri Lanka luokitellaan alemman keskitulotason maaksi.
(66)
Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 337 kappaleessa todetaan, ei ole saatu pitäviä todisteita sen olettamuksen tueksi, että Sri Lankalle kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvien velvollisuuksien laiminlyönti johtuisi maan puutteellisesta kehitystasosta. Mitään sellaisia konkreettisia lisätodisteita, jotka osoittaisivat havaittujen puutteiden olevan seurausta valmiuksien ja hallintorakenteiden heikkouksista, ei ole esitetty 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen.
(67)
LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 336 ja 337 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen tapahtuneen kehityksen perusteella, että Sri Lankan kehityksen nykytila ja yleinen suorituskyky kalastusalalla ei ole heikentynyt sen kehitystason vuoksi.
4. YHTEISTYÖHÖN OSALLISTUMATTOMAN KOLMANNEN MAAN TOTEAMISTA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(68)
Ottaen huomioon tehdyt päätelmät siitä, että Sri Lanka on laiminlyönyt sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet eikä ole toteuttanut toimenpiteitä LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi, kyseinen maa olisi LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisesti todettava kolmanneksi maaksi, jonka komissio ei katso osallistuvan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön.
(69)
LIS-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tarvittaessa evättävä kalastustuotteiden tuonti unioniin ilman, että niiden tarvitsee pyytää lisätodisteita tai lähettää lippuvaltiolle avunpyyntöä, havaitessaan, että saalistodistuksen ovat varmentaneet sellaisen lippuvaltion viranomaiset, joka on todettu 31 artiklan mukaisesti yhteistyöhön osallistumattomaksi. Kielteinen vaikutus kauppaan olisi mahdollisuuksien mukaan otettava käyttöön asteittain, jotta helpotettaisiin tämän komission täytäntöönpanopäätöksen voimaantulon ja neuvoston mahdollisesti toteuttamien toimenpiteiden välisenä ajanjaksona osapuolten mukautumista uuteen tilanteeseen ja jotta talouden toimijoilla olisi riittävästi aikaa mukautua ottaen huomioon Sri Lankasta peräisin olevien kalastustuotteiden ja niitä toimittavien srilankalaisyritysten erityiset ominaisuudet, kuten näiden yritysten pieni ja keskisuuri koko. Näin ollen tämän päätöksen soveltamista olisi lykättävä kolmella kuukaudella. Tällaisella lykkäyksellä ei saisi olla vaikutusta neuvoston säätämiin pikaisiin toimenpiteisiin, joilla puututaan nopeasti LIS-kalastusta koskevaan Sri Lankan tilanteeseen.
(70)
Olisi todettava, että Sri Lankan toteaminen maaksi, jonka komissio katsoo yhteistyöhön osallistumattomaksi tämän päätöksen mukaisesti, ei rajoita komissiota tai neuvostoa toteuttamasta myöhemmin toimia yhteistyöhön osallistumattomia maita koskevan luettelon laatimiseksi.
(71)
Siinä tapauksessa, että neuvosto sisällyttää Sri Lankan yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden luetteloon LIS-asetuksen 33 artiklan mukaisesti, tämä edeltävä yksilöimistä koskeva päätös käy tarpeettomaksi.
5. KOMITEAMENETTELY
(72)
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Todetaan Sri Lankan demokraattinen sosialistinen tasavalta kolmanneksi maaksi, jonka komissio ei katso osallistuvan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä tammikuuta 2015.
Tehty Brysselissä 14 päivänä lokakuuta 2014.