PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/347
ze dne 2. března 2015,
kterým se konstatuje nesoulad některých cílů zahrnutých do vnitrostátních plánů či plánů funkčních bloků vzdušného prostoru předložených podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 s výkonnostními cíli celé Unie na druhé referenční období a stanoví doporučení pro přezkum těchto cílů
(oznámeno pod číslem C(2015) 1263)
(Pouze bulharské, české, francouzské, chorvatské, italské, maďarské, maltské, německé, nizozemské, portugalské, rumunské, řecké, slovenské, slovinské a španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 písm. c) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 549/2004 mají členské státy přijmout vnitrostátní plány nebo plány pro funkční bloky vzdušného prostoru, včetně závazných cílů na vnitrostátní úrovni nebo úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, zajišťujících soulad s výkonnostními cíli na úrovni Unie. Uvedené nařízení rovněž stanoví, že Komise má na základě hodnotících kritérií uvedených v jeho čl. 11 odst. 6 písm. d) vyhodnotit soulad uvedených cílů a že pokud Komise zjistí, že uvedená kritéria nebyla splněna, může vydat doporučení. Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 390/2013 (2) byla v této souvislosti stanovena prováděcí pravidla.
(2)
Prováděcím rozhodnutím Komise 2014/132/EU (3) byly na úrovni Unie přijaty výkonnostní cíle na druhé referenční období (2015-2019) v klíčových oblastech výkonnosti, jimiž jsou bezpečnost, ochrana životního prostředí, kapacita a efektivita nákladů.
(3)
Členské státy předložily Komisi plány výkonnosti - všechny z nich na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru - do 1. července 2014. Tyto plány v řadě případů dosud neměly definitivní podobu. Řada plánů byla následně změněna prostřednictvím dodatků či oprav; poslední z nich pochází z 9. ledna 2015. Při svém hodnocení vycházela Komise z nejnovějších předložených informací.
(4)
Orgán pro kontrolu výkonnosti, jenž má být Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti podle článku 3 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, předložil Komisi dne 7. října 2014 prvotní hodnotící zprávu a dne 15. prosince 2014 aktualizovanou verzi uvedené zprávy. Komise od orgánu pro kontrolu výkonnosti dále obdržela zprávy vycházející z informací vnitrostátních dozorových orgánů o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů předložených v souladu s čl. 18 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
(5)
Pokud jde o klíčovou oblast výkonnosti týkající se kapacity, byl posouzen soulad cílů předložených členskými státy pro míru zpoždění na trati pro účely uspořádání toku letového provozu (ATFM) v souladu se zásadou stanovenou v bodě 4 přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 s použitím příslušných referenčních hodnot pro kapacitu funkčních bloků vzdušného prostoru, jejichž uplatnění zajišťuje splnění výkonnostního cíle na úrovni Unie a jež byly vypočítány manažerem struktury vzdušného prostoru a uvedeny v operačním plánu sítě (2014-2018/2019) v jeho nejnovější verzi z června 2014 (dále jen „operační plán sítě“). Uvedené posouzení prokázalo, že cíle předložené Belgií, Francií, Lucemburskem, Německem a Nizozemskem, pokud jde o FABEC,Českou republikou, Chorvatskem, Maďarskem, Rakouskem, Slovenskem a Slovinskem, pokud jde o FABCE, Itálií, Maltou, Kyprem a Řeckem, pokud jde o Blue Med FAB, Bulharskem a Rumunskem, pokud jde o Danube FAB a Portugalskem a Španělskem, pokud jde o SW FAB, nejsou v souladu s příslušnými referenčními hodnotami, a proto nejsou v souladu s příslušným výkonnostním cílem pro celou Unii.
(6)
Pokud jde o klíčovou oblast výkonnosti týkající se efektivity nákladů, byly posouzeny cíle vyjádřené ve stanovených jednotkových nákladech na traťové navigační služby předložené členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v bodě 5 ve spojení s bodem 1 přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, se zohledněním trendu stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období a během prvního i druhého referenčního období celkem (2012-2019), počtu výkonových jednotek (prognóza dopravy) a výše stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby ve srovnání s členskými státy s podobným provozním a ekonomickým prostředím. Uvedené posouzení prokázalo, že cíle předložené Rakouskem a Slovenskem, pokud jde o FABCE, Belgií, Francií, Lucemburskem, Německem a Nizozemskem, pokud jde FABEC a Itálií, pokud jde o Blue Med FAB, nejsou v souladu s příslušným výkonnostním cílem pro celou Unii, a to z následujících důvodů.
(7)
Pokud jde o Rakousko, jeho cíle jsou založeny na plánovaném snížení jeho stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru o 3,5 % ročně během druhého referenčního období. Tato hodnota sice mírně převyšuje cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok), avšak jeho plánované snížení během prvního i druhého referenčního období celkem za trendem celé Unie zaostává (- 1,1 % oproti - 1,7 % za rok). Kromě toho tyto cíle vycházejí ze stanovených nákladů na traťové navigační služby plánovaných na začátku druhého referenčního období, které jsou o 8 % vyšší, než byly skutečné náklady na traťové navigační služby v roce 2013. Zvýšení efektivity nákladů dosažené v prvním referenčním období tedy nebylo patřičně zohledněno při stanovení cílů pro druhé referenční období. Cíl pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které výrazně (+ 20 %) převyšují průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Rakousko, a které jsou přibližně o 19 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(8)
Pokud jde o Slovensko, jeho cíle jsou založeny na plánovaném snížení jeho stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru o 2,6 % ročně během druhého referenčního období. To je méně, než cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Plánované snížení stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během prvního i druhého referenčního období celkem sice mírně předstihuje trend celé Unie (- 2,1 % oproti - 1,7 % za rok), avšak cíl pro rok 2019 vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které výrazně (+ 18,6 %) převyšují průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Slovensko.
(9)
Belgie a Lucembursko tvoří společnou oblast zpoplatnění. Jejich cíle jsou založeny na plánovaném snížení stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru pouze o 0,2 % ročně během druhého referenčního období. To je podstatně méně, než cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Ani po dobu prvního i druhého referenčního období celkem se plánované stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby nesnižují v souladu s trendem celé Unie (- 0,4 % oproti - 1,7 %). Cíl pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které převyšují (+ 3,7 %) průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Belgie a Lucembursko, a které jsou přibližně o 27 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(10)
Pokud jde o Francii, její cíle jsou založeny na plánovaném snížení jejích stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru pouze o 0,7 % ročně během druhého referenčního období. To je podstatně méně, než cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Ani po dobu prvního i druhého referenčního období celkem se plánované stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby nesnižují v souladu s trendem celé Unie (- 0,2 % oproti - 1,7 %). Tyto cíle navíc vycházejí ze stanovených nákladů na traťové navigační služby plánovaných na začátku druhého referenčního období, které jsou o 6,2 % vyšší, než byly skutečné náklady na traťové navigační služby v roce 2013. Zvýšení efektivity nákladů dosažené v prvním referenčním období tedy nebylo patřičně zohledněno při stanovení cílů pro druhé referenční období. Cíl pro rok 2019 sice vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které jsou mírně nižší (- 2,8 %), než průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Francie, jsou však přibližně o 23 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(11)
Pokud jde o Německo, jeho cíle jsou založeny na plánovaném snížení jeho stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru o 1,1 % ročně během druhého referenčního období. To je podstatně méně, než cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Ani po dobu prvního i druhého referenčního období celkem se stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby nesnižují v souladu s trendem celé Unie - naopak se zvyšují (+ 0,7 % oproti - 1,7 %). Cíl pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které výrazně (+ 26,6 %) převyšují průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Německo, a které jsou přibližně o 52 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(12)
Pokud jde o Nizozemsko, jeho cíle jsou založeny na plánovaném snížení jeho stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru pouze o 0,3 % ročně během druhého referenčního období. To je podstatně méně, než cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Ani po dobu prvního i druhého referenčního období celkem se plánované stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby nesnižují v souladu s trendem celé Unie (- 0,3 % oproti - 1,7 %). Cíl pro rok 2019 sice vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které jsou mírně nižší, než průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Nizozemsko (- 3,7 %), jsou však přibližně o 18 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(13)
Pokud jde o Itálii, její cíl je založen na plánovaném snížení jejích stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru o 2,8 % ročně během druhého referenčního období. To není v souladu s cílovým snížením průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Ani po dobu prvního i druhého referenčního období celkem se plánované stanovené jednotkové náklady Itálie na traťové navigační služby nesnižují v souladu s trendem celé Unie (- 1,4 % oproti - 1,7 %). Cíl pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které výrazně (+ 16,6 %) převyšují průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Itálie, a které jsou přibližně o 25 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(14)
Je proto třeba, aby Komise vydala doporučení ohledně nezbytných opatření, která mají dotčené členské státy přijmout, aby zajistily, že jejich vnitrostátní dozorové orgány navrhnou revidované výkonnostní cíle, které budou řešit nedostatky popsané v tomto rozhodnutí. V souladu s nařízením (ES) č. 549/2004 a prováděcím nařízením (EU) č. 390/2013 mají následně dotčené členské státy revidované výkonnostní cíle přijmout a do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí je oznámit Komisi.
(15)
Za účelem řešení nedostatků v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity by mělo být zajištěno, že revidované výkonnostní cíle budou přinejmenším v souladu s referenčními hodnotami pro kapacity daného funkčního bloku vzdušného prostoru uvedenými v operačním plánu sítě. Pokud operační plán sítě stanoví nápravná nebo zmírňující opatření, jejichž účelem je zajistit dodržení příslušných referenčních hodnot funkčního bloku vzdušného prostoru, měla by revize výkonnostních cílů prováděná dotčenými členskými státy uvedená opatření zohlednit.
(16)
Za účelem řešení nedostatků v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů, pokud jde o Belgii, Francii, Itálii, Německo, Lucembursko, Rakousko a Slovensko, by měly být výkonnostní cíle pro efektivitu nákladů vyjádřené stanovenými jednotkovými náklady na traťové navigační služby revidovány směrem dolů, aby byly v souladu se snížením průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii během druhého referenčního období, jakož i během prvního i druhého referenčního období celkem.
(17)
Při revizi výkonnostních cílů pro efektivitu nákladů by mělo navíc rovněž dojít k revizi příslušných prognóz dopravy, z nichž uvedené cíle vycházejí. V případě Belgie, Francie, Lucemburska, Německa a Nizozemska by se měl s ohledem na nárůst dopravy zaznamenaný v roce 2014 zvýšit počet projektovaných výkonových jednotek během druhého referenčního období. Naopak Itálie by měla své projektované výkonové jednotky s ohledem na aktuální objemy dopravy snížit.
(18)
Komise konzultovala členské státy, kterých se týkají doporučení uvedená v tomto rozhodnutí, v souladu s čl. 14 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
(19)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Cíle obsažené v plánech výkonnosti předložených podle nařízení (ES) č. 549/2004, které jsou uvedeny v příloze, nejsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii pro druhé referenční období stanovenými v prováděcím rozhodnutí 2014/132/EU.
Článek 2
Česká republika, Chorvatsko, Maďarsko, Rakousko, Slovensko a Slovinsko, pokud jde o FABCE, Belgie, Francie, Lucembursko, Německo a Nizozemsko, pokud jde o FABEC, Itálie, Kypr, Malta a Řecko, pokud jde o Blue Med FAB, Bulharsko a Rumunsko, pokud jde o Danube FAB a Portugalsko a Španělsko, pokud jde o SW FAB, by měly přijmout nezbytná opatření s cílem zajistit, aby jejich vnitrostátní dozorové orgány navrhly revidované výkonnostní cíle v souladu s články 3 a 4.
Článek 3
Výkonnostní cíle v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity, které předložily Česká republika, Chorvatsko, Maďarsko, Rakousko, Slovensko a Slovinsko, pokud jde o FABCE, Belgie, Francie, Lucembursko, Německo a Nizozemsko, pokud jde o FABEC, Itálie, Kypr, Malta a Řecko, pokud jde o Blue Med FAB, Bulharsko a Rumunsko, pokud jde o Danube FAB a Portugalsko a Španělsko, pokud jde o SW FAB, by měly být revidovány směrem dolů. Uvedené cíle by měly být přinejmenším v souladu s referenčními hodnotami daného funkčního bloku vzdušného prostoru uvedenými v operačním plánu sítě. Pokud operační plán sítě stanoví nápravná nebo zmírňující opatření, měla by revize výkonnostních cílů uvedená opatření zohlednit.
Článek 4
Výkonnostní cíle v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů vyjádřené stanovenými jednotkovými náklady na traťové navigační služby, které předložily Rakousko a Slovensko, pokud jde o FABCE, Belgie, Francie, Lucembursko, Německo a Nizozemsko, pokud jde o FABEC a Itálie, pokud jde o Blue Med FAB, by měly být revidovány směrem dolů na úroveň, která bude v souladu se snížením průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v celé Unii během druhého referenčního období, a není-li tak tomu doposud, během prvního i druhého referenčního období celkem. Uvedená revize směrem dolů by měla zahrnovat snížení stanovených nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období a v případě Belgie, Francie, Itálie, Lucemburska, Německa a Nizozemska revizi projektovaných objemů dopravy vyjádřených ve výkonových jednotkách.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království, Bulharské republice, České republice, Francouzské republice, Chorvatské republice, Italské republice, Kyperské republice, Lucemburskému velkovévodství, Maďarsku, Nizozemskému království, Portugalské republice, Rakouské republice, Republice Malta, Republice Slovinsko, Rumunsku, Řecké republice, Slovenské republice, Spolkové republice Německo a Španělskému království.
V Bruselu dne 2. března 2015.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/347,
annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015,
tiettyjen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti esitettyihin kansallisiin tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskeviin suunnitelmiin sisältyvien tavoitteiden yhteensopimattomuudesta toiselle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa sekä suosituksista kyseisten tavoitteiden tarkistamiseksi
(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 1263)
(Ainoastaan bulgarian-, tšekin-, saksan-, kreikan-, espanjan-, ranskan-, kroaatin-, italian-, maltan-, unkarin-, hollannin-, portugalin-, romanian-, slovakin- ja sloveeninkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaan jäsenvaltioiden on hyväksyttävä kansalliset tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevat suunnitelmat, mukaan luettuina sitovat kansalliset tavoitteet tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevat tavoitteet, ja varmistettava niiden yhteensopivuus unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. Mainitussa asetuksessa säädetään lisäksi, että komissio arvioi näiden tavoitteiden yhteensopivuuden käyttämällä asetuksen 11 artiklan 6 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja arviointiperusteita ja että komissio voi päättää antaa suosituksia, jos se toteaa, etteivät tavoitteet ole arviointiperusteiden mukaisia. Tätä koskevat yksityiskohtaiset säännöt on vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 390/2013 (2).
(2)
Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla turvallisuus, ympäristö, kapasiteetti ja kustannustehokkuus vahvistettiin toiselle viitejaksolle (2015-2019) komission täytäntöönpanopäätöksellä 2014/132/EU (3).
(3)
Jäsenvaltiot esittivät komissiolle suorituskykysuunnitelmansa, jotka kaikki koskivat toiminnallisia ilmatilan lohkoja, 1 päivään heinäkuuta 2014 mennessä. Useissa tapauksissa alun perin esitetty suunnitelma oli vasta luonnoksen asteella. Lisäksi monia suunnitelmia muutettiin myöhemmin lisäyksillä tai oikaisuilla, joista viimeisin on päivätty 9 päivänä tammikuuta 2015. Komissio on tehnyt arviointinsa viimeisimpien saatujen tietojen pohjalta.
(4)
Suorituskyvyn tarkastuselin, jonka tehtävänä on avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 3 artiklan mukaisesti, antoi komissiolle alustavan arviointikertomuksen 7 päivänä lokakuuta 2014 ja kertomuksen päivitetyn version 15 päivänä joulukuuta 2014. Komissio sai lisäksi suorituskyvyn tarkastuselimeltä raportit, jotka perustuvat kansallisilta valvontaviranomaisilta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti saatuihin tietoihin suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden seurannasta.
(5)
Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tavoitteet, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet ilmaliikennevirtojen sääntelystä reitillä johtuvalle viivästykselle, on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä IV olevan 4 kohdassa vahvistetun periaatteen mukaisesti käyttämällä vastaavia verkon hallinnoijan laskemia ja verkon operaatiosuunnitelman (2014-2018/2019), jäljempänä ’verkon operaatiosuunnitelma’, viimeisimmässä kesäkuussa 2014 vahvistetussa versiossa esitettyjä toiminnallisten ilmatilan lohkojen kapasiteetin viitearvoja, jotka sovellettuina varmistavat unionin tasolla, että unionin laajuinen suorituskykytavoite saavutetaan. Kyseinen arviointi osoitti, että Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan ja Alankomaiden (FABEC), Itävallan, Kroatian, Tšekin, Unkarin, Slovenian ja Slovakian (FABCE), Kyproksen, Kreikan, Italian ja Maltan (Blue Med FAB), Bulgarian ja Romanian (Danube FAB) sekä Portugalin ja Espanjan (SW FAB) esittämät tavoitteet eivät ole vastaavien viitearvojen mukaisia eivätkä näin ollen yhteensopivia unionin laajuisen suorituskykytavoitteen kanssa.
(6)
Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tavoitteet, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet reitinaikaisina määritettyinä yksikkökustannuksina, on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä IV olevassa 5 kohdassa, luettuna yhdessä sen 1 kohdan kanssa, vahvistettujen periaatteiden mukaisesti ottaen huomioon reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten kehitys toisen viitejakson sekä ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson (2012-2019) aikana, palveluyksiköiden määrä (liikenne-ennuste) ja reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten taso verrattuna jäsenvaltioihin, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö. Kyseinen arviointi osoitti, että Itävallan ja Slovakian (FABCE), Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan ja Alankomaiden (FABEC) ja Italian (Blue Med FAB) esittämät tavoitteet eivät ole yhteensopivia unionin laajuisen suorituskykytavoitteen kanssa seuraavassa mainituista syistä.
(7)
Itävallan tavoitteet perustuvat sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viitejakson aikana keskimäärin 3,5 prosentilla vuodessa. Vaikka tämä on hieman enemmän kuin tavoitteena oleva unionin laajuinen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten keskimääräinen vähennys toisen viitejakson aikana (- 3,3 prosenttia/vuosi), Itävallan suunnittelema vähennys jää ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana alle unionin laajuisen tason (- 1,1 prosenttia/vuosi v. - 1,7 prosenttia/vuosi). Lisäksi tavoitteet perustuvat toisen viitejakson alun suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin kustannuksiin, jotka ovat 8 prosenttia suuremmat kuin vuodelta 2013 raportoidut todelliset reitinaikaiset kustannukset. Näin ollen ensimmäisellä viitejaksolla toteutunutta kustannustehokkuuden parantumista ei ole otettu riittävästi huomioon asetettaessa tavoitteita toiselle viitejaksolle. Lisäksi vuoden 2019 tavoite perustuu suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat huomattavasti (+ 20 prosenttia) suuremmat kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Itävallassa, ja noin 19 prosenttia suuremmat kuin unionin laajuinen suorituskykytavoite vuonna 2019.
(8)
Slovakian tavoitteet perustuvat sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viitejakson aikana keskimäärin 2,6 prosentilla vuodessa. Tämä on vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi toiselle viitejaksolle asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys (- 3,3 prosenttia/vuosi). Vaikka suunniteltujen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana ylittää hieman kehityksen unionin laajuisella tasolla (- 2,1 prosenttia/vuosi v. - 1,7 prosenttia/vuosi), vuoden 2019 tavoite perustuu suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat huomattavasti (+ 18,6 prosenttia) suuremmat kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Slovakiassa.
(9)
Belgialla ja Luxemburgilla on yhteinen maksuvyöhyke. Niiden tavoitteet perustuvat reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viitejakson aikana keskimäärin vain 0,2 prosentilla vuodessa. Tämä on huomattavasti vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi toiselle viitejaksolle asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys (- 3,3 prosenttia/vuosi). Suunnitellut reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset eivät myöskään ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana vähene linjassa unionin laajuisen kehityksen kanssa (- 0,4 prosenttia v. - 1,7 prosenttia). Lisäksi vuoden 2019 tavoite perustuu suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat (+ 3,7 prosenttia) suuremmat kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Belgiassa ja Luxemburgissa, ja noin 27 prosenttia suuremmat kuin unionin laajuinen suorituskykytavoite vuonna 2019.
(10)
Ranskan tavoitteet perustuvat sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viitejakson aikana keskimäärin vain 0,7 prosentilla vuodessa. Tämä on huomattavasti vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi toiselle viitejaksolle asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys (- 3,3 prosenttia/vuosi). Suunnitellut reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset eivät myöskään ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana vähene linjassa unionin laajuisen kehityksen kanssa (- 0,2 prosenttia v. - 1,7 prosenttia). Lisäksi tavoitteet perustuvat toisen viitejakson alun suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin kustannuksiin, jotka ovat 6,2 prosenttia suuremmat kuin vuodelta 2013 raportoidut todelliset reitinaikaiset kustannukset. Näin ollen ensimmäisellä viitejaksolla toteutunutta kustannustehokkuuden parantumista ei ole otettu riittävästi huomioon asetettaessa tavoitteita toiselle viitejaksolle. Vaikka vuoden 2019 tavoite perustuu suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka alittavat hieman (- 2,8 prosenttia) keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Ranskassa, ne ovat noin 23 prosenttia suuremmat kuin unionin laajuinen suorituskykytavoite vuonna 2019.
(11)
Saksan tavoitteet perustuvat sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viitejakson aikana keskimäärin 1,1 prosentilla vuodessa. Tämä on huomattavasti vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi toiselle viitejaksolle asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys (- 3,3 prosenttia/vuosi). Reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset eivät myöskään ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana vähene linjassa unionin laajuisen kehityksen kanssa vaan päinvastoin nousevat (+ 0,7 prosenttia v. - 1,7 prosenttia). Lisäksi vuoden 2019 tavoite perustuu vuoden 2019 suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat huomattavasti (+ 26,6 prosenttia) suuremmat kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Saksassa, ja noin 52 prosenttia suuremmat kuin unionin laajuinen suorituskykytavoite vuonna 2019.
(12)
Alankomaiden tavoitteet perustuvat sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viitejakson aikana keskimäärin vain 0,3 prosentilla vuodessa. Tämä on huomattavasti vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi toiselle viitejaksolle asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys (- 3,3 prosenttia/vuosi). Suunnitellut reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset eivät myöskään ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana vähene linjassa unionin laajuisen kehityksen kanssa (- 0,3 prosenttia v. - 1,7 prosenttia). Vaikka vuoden 2019 tavoite perustuu suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka alittavat hieman keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Alankomaissa (- 3,7 prosenttia), ne ovat noin 18 prosenttia suuremmat kuin unionin laajuinen suorituskykytavoite vuonna 2019.
(13)
Italian tavoitteet perustuvat sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viitejakson aikana keskimäärin 2,8 prosentilla vuodessa. Tämä ei ole linjassa unionin laajuiseksi tavoitteeksi toiselle viitejaksolle asetetun keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennyksen kanssa (- 3,3 prosenttia/vuosi). Italian suunnitellut reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset eivät myöskään ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana vähene linjassa unionin laajuisen kehityksen kanssa (- 1,4 prosenttia v. - 1,7 prosenttia). Lisäksi vuoden 2019 tavoite perustuu suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat huomattavasti (+ 16,6 prosenttia) suuremmat kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Italiassa, ja noin 25 prosenttia suuremmat kuin unionin laajuinen suorituskykytavoite vuonna 2019.
(14)
Tästä syystä on asianmukaista, että komissio antaa suosituksia toimenpiteistä, jotka kyseisten jäsenvaltioiden on tarpeen toteuttaa sen varmistamiseksi, että niiden kansalliset valvontaviranomaiset ehdottavat tarkistettuja suorituskykytavoitteita, joissa otetaan huomioon tässä päätöksessä mainitut yhteensopimattomuudet. Asetuksen (EY) N:o 549/2004 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 mukaan kyseisten jäsenvaltioiden on sen jälkeen hyväksyttävä tarkistetut suorituskykytavoitteet ja ilmoitettava niistä komissiolle neljän kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta.
(15)
Yhteensopimattomuuksien korjaamiseksi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella olisi varmistettava, että tarkistetut suorituskykytavoitteet ovat vähintään verkon operaatiosuunnitelmassa esitettyjen toiminnallisten ilmatilan lohkojen kapasiteetin viitearvojen mukaisia. Jos verkon operaatiosuunnitelma sisältää korjaavia tai lieventäviä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa asianmukaisten toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevien viitearvojen noudattaminen, asianomaisten jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon kyseiset toimenpiteet suorituskykytavoitteita tarkistaessaan.
(16)
Jotta voidaan korjata yhteensopimattomuudet kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Itävallan, Slovakian, Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan ja Italian osalta, reitinaikaisina määritettyinä yksikkökustannuksina ilmaistuja kustannustehokkuuden suorituskykytavoitteita olisi tarkistettava alaspäin siten, että ne ovat linjassa keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennyksen kanssa unionin tasolla toisen viitejakson aikana ja ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana.
(17)
Lisäksi kustannustehokkuuden suorituskykytavoitteiden tarkistamisen yhteydessä olisi myös tarkistettava liikenne-ennusteita, joihin kyseiset tavoitteet perustuvat. Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan, ja Alankomaiden toiselle viitejaksolle ennakoituja palveluyksiköitä olisi lisättävä ottaen huomioon vuonna 2014 todettu liikenteen kasvu. Italian olisi sen sijaan vähennettävä toiselle viitejaksolle ennakoituja palveluyksiköitään tosiasiallisen liikenteen määrän vuoksi.
(18)
Komissio on kuullut asianomaisia jäsenvaltioita tässä päätöksessä esitetyistä suosituksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(19)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimitettuihin suorituskykysuunnitelmiin sisältyvät tavoitteet, jotka mainitaan liitteessä, eivät ole yhteensopivia täytäntöönpanopäätöksessä 2014/132/EU toiselle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.
2 artikla
Itävallan, Tšekin, Kroatian, Unkarin, Slovenian ja Slovakian (FABCE), Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan ja Alankomaiden (FABEC), Kyproksen, Italian, Kreikan ja Maltan (Blue Med FAB), Bulgarian ja Romanian (Danube FAB) sekä Portugalin ja Espanjan (SW FAB) olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että niiden kansalliset valvontaviranomaiset ehdottavat tarkistettuja suorituskykytavoitteita 3 ja 4 artiklan mukaisesti.
3 artikla
Itävallan, Kroatian, Tšekin, Unkarin, Slovenian ja Slovakian (FABCE), Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan ja Alankomaiden (FABEC), Kyproksen, Kreikan, Italian ja Maltan (Blue Med FAB), Bulgarian ja Romanian (Danube FAB) sekä Portugalin ja Espanjan (SW FAB) kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella esittämiä suorituskykytavoitteita olisi tarkistettava alaspäin. Kyseisten tavoitteiden olisi oltava vähintään verkon operaatiosuunnitelmassa esitettyjen vastaavien toiminnallisten ilmatilan lohkojen kapasiteetin viitearvojen mukaisia. Jos verkon operaatiosuunnitelma sisältää korjaavia tai lieventäviä toimenpiteitä, kyseiset toimenpiteet olisi otettava huomioon suorituskykytavoitteita tarkistettaessa.
4 artikla
Itävallan ja Slovakian (FABCE), Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan ja Alankomaiden (FABEC) ja Italian (Blue Med FAB) kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella esittämiä reitinaikaisina määritettyinä yksikkökustannuksina ilmaistuja suorituskykytavoitteita olisi tarkistettava alaspäin siten, että ne ovat linjassa keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennyksen kanssa unionin tasolla toisen viitejakson aikana ja, jos tähän ei ole vielä päästy, ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana. Tämän alaspäin tarkistamisen yhteydessä olisi vähennettävä reitinaikaisia määritettyjä kustannuksia toiselle viitejaksolle sekä Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan, Alankomaiden ja Italian osalta tarkistettava palveluyksikköinä ilmaistua liikenne-ennustetta.
5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle, Bulgarian tasavallalle, Tšekin tasavallalle, Saksan liittotasavallalle, Helleenien tasavallalle, Espanjan kuningaskunnalle, Ranskan tasavallalle, Kroatian tasavallalle, Italian tasavallalle, Kyproksen tasavallalle, Luxemburgin suurherttuakunnalle, Unkarille, Maltan tasavallalle, Alankomaiden kuningaskunnalle, Itävallan tasavallalle, Portugalin tasavallalle, Romanialle, Slovenian tasavallalle ja Slovakian tasavallalle.
Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2015.