PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 569/2014
ze dne 23. května 2014,
kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1389/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
V říjnu 2005 Rada uložila konečná antidumpingová opatření na dovoz kyseliny trichlorisokyanurové (dále jen „TCCA“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) nařízením (ES) č. 1631/2005 (2) (dále jen „původní nařízení“). Sazba antidumpingového cla se pohybovala v rozmezí od 7,3 % do 42,6 %.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 855/2010 (3) Rada změnila původní nařízení a snížila sazbu antidumpingového cla pro jednoho vyvážejícího výrobce na 3,2 %.
(3)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 1389/2011 (4) konečná antidumpingová opatření v podobě individuálních cel v rozmezí od 3,2 % do 40,5 % se zbytkovým clem ve výši 42,6 % na dovoz TCCA pocházející z ČLR.
B. SOUČASNÝ POSTUP
1. Žádost o přezkum
(4)
Dne 3. května 2013 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost o zahájení přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Žádost byla podána společností Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), která je vyvážejícím výrobcem v ČLR.
(5)
Žadatel tvrdil, že v období původního šetření, tj. v rozmezí od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „období původního šetření“), do Unie TCCA nevyvážel.
(6)
Žadatel dále tvrdil, že není ve spojení s žádným z vyvážejících výrobců TCCA, kteří podléhají výše uvedeným antidumpingovým opatřením.
(7)
Žadatel rovněž tvrdil, že začal TCCA do Unie vyvážet po uplynutí období původního šetření.
2. Zahájení přezkumu pro nového vývozce
(8)
Komise přezkoumala důkazy prima facie, které žadatel předložil, a usoudila, že dostatečně ospravedlňují zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem a poté, co byla dotčenému výrobnímu odvětví Unie dána příležitost se k věci vyjádřit, zahájila Komise nařízením (EU) č. 809/2013 (5) přezkum prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011 týkající se žadatele.
(9)
Podle nařízení (EU) č. 809/2013 bylo antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 1389/2011 zrušeno, pokud jde o dovoz TCCA vyrobené a prodávané žadatelem na vývoz do Unie. Zároveň byly podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení celní orgány vyzvány, aby učinily příslušné kroky k zavedení celní evidence tohoto dovozu.
3. Dotčený výrobek
(10)
Výrobek dotčený současným přezkumem je totožný s výrobkem popsaným v původním nařízení, tj. kyselina trichlorisokyanurová a její preparáty, rovněž uváděná pod mezinárodním nechráněným názvem (INN) „symklosen“, v současnosti kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „TCCA“).
(11)
TCCA je chemický výrobek používaný jako širokospektrý organický dezinfekční a bělicí prostředek na bázi chlóru, používaný zejména při dezinfekci vody v plaveckých bazénech. Prodává se ve formě prášku, granulí, tablet nebo štěpků. Všechny formy TCCA a její preparáty mají stejné základní znaky (chemické složení) a vlastnosti (dezinfekční prostředek), jsou určeny pro podobné použití, a jsou proto považovány za jediný výrobek.
4. Dotčené strany
(12)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně informovala žadatele, výrobní odvětví Unie a zástupce země vývozu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(13)
S cílem získat informace, které pro toto šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a dotazník a ve lhůtách stanovených k tomuto účelu obdržela odpověď. Komise vyvinula snahu ověřit veškeré informace, které považovala za nezbytné pro udělení statusu nového vývozce a pro stanovení dumpingového rozpětí. V provozovnách žadatele v ČLR se uskutečnila inspekce na místě.
5. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. srpna 2012 do 31. července 2013 (dále jen „období šetření'“).
C. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
1. Uznání za „nového vývozce“
(15)
Šetření potvrdilo, že žadatel dotčený výrobek během období původního šetření nevyvážel a že ho do Unie začal vyvážet až po tomto období.
(16)
Co se týče ostatních podmínek pro uznání statusu nového vývozce, žadatel prokázal, že nemá žádné vazby, přímé ani nepřímé, na žádného z čínských vyvážejících výrobců, na něž se vztahují platná antidumpingová opatření týkající se dotčeného výrobku.
(17)
Je tudíž potvrzeno, že by uvedený žadatel měl být považován za „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení a mělo by pro něj být určeno individuální dumpingové rozpětí.
2. Dumping
Zacházení jako v tržním hospodářství (MET)
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu pocházejícího z ČLR běžná hodnota určí podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch vyvážejících výrobců, u nichž bylo zjištěno, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud se prokáže, že při výrobě nebo prodeji obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství.
(19)
Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se odvíjejí od tržních hodnot,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používané ve všech oblastech,
-
neprojevují se žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(20)
Šetřením bylo zjištěno, že účetní záznamy žadatele nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy, a že tedy účetní postupy společnosti nesplňují požadavky druhého kritéria. Konkrétně žadatel ve svých účetních záznamech nezmiňuje provádění systému motivací pro manažery podle mezinárodních účetních standardů.
(21)
V důsledku toho rozvaha věrně neodpovídala finanční pozici společnosti; výkaz zisků a ztrát a výkaz peněžních toků byly zatíženy neodůvodněnými finančními náklady.
(22)
Z těchto důvodů žadateli nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(23)
Žadatel i ostatní zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k uvedeným zjištěním.
(24)
Žadatel poukázal na to, že by systém motivací měl být zaúčtován v roce 2013, že nemá žádnou spojitost s rozvahou za rok 2012 a že v roce 2012 povaha systému ještě nebyla stanovena. Podle žadatele by stanovení povahy mělo proběhnout v souladu s doporučeními, jež vysloví auditoři v průběhu auditu finančních účtů za rok 2013; mohlo by se jednat o odměnu, úrok z úvěru či jiný příspěvek.
(25)
Systém byl smluvně sjednán mezi společností a managementem v roce 2012. Auditované účty za rok 2012, a dokonce ani poznámky k finančním účtům, o něm však neobsahovaly žádnou zmínku. V účetním období za rok 2013 až do doby šetření (listopad 2013) účetní záznam, který by se vztahoval k systému motivací, rovněž chybí.
(26)
Toto nezaúčtování je závažné. Úhrn vykázaných pasiv v předvaze na konci období šetření, tj. k 31. červenci 2013, byl značně nižší než ve skutečnosti, neboť celková částka úvěru, jež byl přislíben manažery, by objem pasiv navýšila o 14 %. Výkaz zisků a ztrát za rok 2013 bude kromě toho zahrnovat finanční náklady, které postrádají jakýkoli právní základ, jelikož v roce 2013 byly skutečně vyplaceny úroky, přestože nejsou zaznamenány žádné přijímané peněžní toky v souvislosti se systémem motivací. V důsledku tak budou finanční náklady za rok 2013 devětkrát vyšší než náklady vykázané za rok 2012. Finanční informace poskytnuté v účetních podkladech proto spolehlivě a věrohodně neodpovídají finanční situaci společnosti.
(27)
Rovněž je třeba poznamenat, že není možné, aby se povaha systému a jeho zaúčtování odvíjely od hodnocení auditora a že zaúčtování systému by správně mělo proběhnout včas a nikoliv zpětně. Neschopnost přesně vykázat finanční situaci a toky spojené se systémem nelze považovat za praxi v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(28)
V reakci na zveřejnění zjištění Komise žadatel znovu podal žádost o zacházení jako v tržním hospodářství, aniž by však předložil nové argumenty. Zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se proto potvrzují.
Běžná hodnota
(29)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být v případě zemí bez tržního hospodářství a, pokud nelze zacházení jako v tržním hospodářství udělit, v zemích v procesu transformace běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(30)
Jak uvádí nařízení (EU) č. 809/2013, zamýšlela Komise použít Japonsko jako srovnatelnou zemi, pomocí které stanoví běžnou hodnotu pro žadatele v případě, že žadateli nebude přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stejně jako tomu bylo v průběhu šetření, které vedlo k uložení opatření původním nařízením.
(31)
Zúčastněné strany byly vyzvány, aby vyjádřily své připomínky ke vhodnosti Japonska jako srovnatelné země; dané země se nevyjádřily. Komise také kontaktovala výrobce ve Spojených státech amerických, žádný z nich však neprojevil zájem o spolupráci. Japonsko se tedy považuje za vhodnou srovnatelnou zemi. Jeden japonský výrobce se spoluprací souhlasil a poskytl vyžádané informace.
(32)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl domácí prodej TCCA japonského výrobce nezávislým odběratelům reprezentativní. V tomto ohledu bylo zjištěno, že celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu žadatelova prodeje na vývoz do Unie.
(33)
Následně Komise zkoumala, zda existují typy TCCA prodávané japonským spolupracujícím výrobcem na domácím trhu dostatečně srovnatelné s typy prodávanými žadatelem na vývoz do Unie. Komise určila typy TCCA shodné nebo přímo srovnatelné s typem prodávaným žadatelem na vývoz do Unie. Rovněž bylo zjištěno, že tyto typy byly japonskou společností prodávány na ziskové úrovni a v běžném obchodním styku a že domácí prodejní ceny bylo možné použít k určení běžné hodnoty.
(34)
Běžná hodnota tak spočívala na váženém průměru skutečné ceny na domácím trhu těch typů TCCA výrobků, jež byly považovány za srovnatelné.
Vývozní cena
(35)
Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek byl přímo vyvážen nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do Unie.
Srovnání
(36)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen. Z tohoto důvodu byly od čínských vývozních cen a od prodejních cen japonského spolupracujícího výrobce na domácím trhu odečteny přepravní náklady a náklady na balení.
Dumpingové rozpětí
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(38)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí pro žadatele, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranice Unie, činí 32,8 %.
D. ZMĚNA OPATŘENÍ, KTERÁ JSOU PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU
(39)
S ohledem na výsledky šetření a v souladu s pravidlem nižšího cla se dospělo k závěru, že by konečné antidumpingové opatření pro žadatele mělo být uloženo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, které je v tomto případě nižší než rozpětí újmy v původním případě.
E. CELNÍ EVIDENCE
(40)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním se antidumpingové clo vztahující se na žadatele vybere zpětně z dovozu dotčeného výrobku, který byl zaevidován podle článku 3 nařízení (EU) č. 809/2013.
F. OZNÁMENÍ A DOBA TRVÁNÍ OPATŘENÍ
(41)
Dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí uložit změněné konečné antidumpingové clo na dovoz TCCA od žadatele a vybrat toto clo zpětně z dovozu, který byl evidován. Připomínky od žadatele byly obdrženy, avšak jak je vysvětleno výše, tyto připomínky nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry.
(42)
Tento přezkum nemá vliv na datum, kdy skončí platnost opatření uložených prováděcím nařízením (EU) č. 1389/2011.
G. STANOVISKO VÝBORU
(43)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. V čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011 se do tabulky vkládá nový řádek, který zní:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
„Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd
32,8 %
A998“
2. Jak je uvedeno v čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011, uplatnění individuálního cla je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze uvedeného nařízení, celním orgánům členských států. Není-li takováto faktura předložena, použije se sazba antidumpingového cla platná pro „všechny ostatní společnosti“ uvedená v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011.
Uložené clo se rovněž vybere zpětně z dovozu dotčeného výrobku, který byl evidován podle článku 3 nařízení (EU) č. 809/2013. Jelikož byl tento dovoz evidován, nepodléhá podmínce předložení obchodní faktury.
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky vyráběného a prodávaného na vývoz do Unie společností Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. května 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 569/2014,
annettu 23 päivänä toukokuuta 2014,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1389/2011 muuttamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 4 kohdan mukaisen uutta viejää koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 4 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET
(1)
Neuvosto otti lokakuussa 2005 asetuksella (EY) N:o 1631/2005 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa. Polkumyyntitullin taso oli 7,3-42,6 prosenttia.
(2)
Neuvosto muutti alkuperäistä asetusta täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 855/2010 (3), jolla yhden vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntitullin taso laskettiin 3,2 prosenttiin.
(3)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto vahvisti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1389/2011 (4) lopulliset polkumyyntitoimenpiteet, joihin kuuluivat 3,2-40,5 prosentin suuruiset yksilölliset polkumyyntitullit ja 42,6 prosentin suuruinen jäännöspolkumyyntitulli Kiinasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa.
B. TÄMÄNHETKINEN MENETTELY
1. Tarkastelupyyntö
(4)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti 3 päivänä toukokuuta 2013 perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen pyynnön uutta viejää koskevan tarkastelun vireillepanosta. Pyynnön esitti kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd., jäljempänä ’pyynnön esittäjä’.
(5)
Pyynnön esittäjä väitti, ettei se vienyt trikloori-isosyanuurihappoa unioniin alkuperäisen tutkimusajanjakson eli 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välisenä aikana, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimusajanjakso’.
(6)
Pyynnön esittäjä väitti myös, ettei se ole etuyhteydessä mihinkään trikloori-isosyanuurihapon vientiä harjoittavaan tuottajaan, joihin sovelletaan edellä mainittuja polkumyyntitoimenpiteitä.
(7)
Pyynnön esittäjä väitti lisäksi, että se aloitti trikloori-isosyanuurihapon viennin unioniin alkuperäisen tutkimusajanjakson päätyttyä.
2. Uutta viejää koskevan tarkastelun vireillepano
(8)
Komissio tutki pyynnön esittäjän toimittaman alustavan näytön ja katsoi sen riittäväksi perusteeksi panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukainen tarkastelu. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa ja annettuaan asianomaiselle unionin tuotannonalalle tilaisuuden esittää huomautuksia komissio pani asetuksella (EU) N:o 809/2013 (5) vireille täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 1389/2011 liittyvän, pyynnön esittäjää koskevan tarkastelun.
(9)
Asetuksella (EU) N:o 809/2013 kumottiin täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1389/2011 käyttöön otettu polkumyyntitulli pyynnön esittäjän unioniin vientiä varten valmistaman ja myymän trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa. Samalla tulliviranomaiset velvoitettiin perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan nojalla toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tällaisen tuonnin kirjaamiseksi.
3. Tarkasteltavana oleva tuote
(10)
Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä asetuksessa kuvattu tuote eli Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva trikloori-isosyanuurihappo, jota nimitetään yhteisessä kansainvälisessä nimistössä (INN) myös ”symkloseeniksi”, ja siitä valmistetut tuotteet, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, ja joka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20.
(11)
Trikloori-isosyanuurihappo on kemiallinen tuote, jota käytetään laajakirjoisena orgaanisena desinfiointi- ja valkaisuaineena ja etenkin veden desinfiointiin uima-altaissa. Sitä myydään jauheena, rakeina, tabletteina tai hiutaleina. Kaikilla trikloori-isosyanuurihapon ja sen johdannaisvalmisteiden muodoilla on samat peruspiirteet (kemiallinen koostumus) ja ominaisuudet (desinfiointi) sekä samat käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään yhtenä tuotteena.
4. Asianomaiset osapuolet
(12)
Komissio ilmoitti tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle sekä unionin tuotannonalalle ja viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja tulla kuulluiksi.
(13)
Saadakseen tämän tutkimuksen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio lähetti pyynnön esittäjälle markkinatalouskohtelua koskevan hakulomakkeen sekä kyselylomakkeen ja sai vastaukset asetetussa määräajassa. Komissio pyrki tarkistamaan kaikki tiedot, joita se piti tarpeellisina uuden viejän aseman ja polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi. Pyynnön esittäjän tiloihin Kiinassa tehtiin tarkastuskäynti.
5. Tutkimusajanjakso
(14)
Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän elokuuta 2012 ja 31 päivän heinäkuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’.
C. TUTKIMUKSEN TULOKSET
1. Uutta viejää koskevien edellytysten täyttyminen
(15)
Tutkimus vahvisti, ettei pyynnön esittäjä ollut vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana ja että se oli aloittanut unioniin suuntautuvan viennin vasta myöhemmin.
(16)
Mitä tulee muihin uuden viejän asemaa koskeviin edellytyksiin, pyynnön esittäjä pystyi tyydyttävällä tavalla osoittamaan, ettei sillä ollut suoria tai välillisiä yhteyksiä sellaisiin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, joihin sovellettiin tarkasteltavana olevan tuotteen osalta voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä.
(17)
Tämän perusteella vahvistetaan, että pyynnön esittäjää olisi pidettävä perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisena uutena viejänä, minkä vuoksi sille olisi vahvistettava yksilöllinen polkumyyntimarginaali.
2. Polkumyynti
Markkinatalouskohtelu
(18)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritetään normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden on todettu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset, eli jos osoitetaan, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti tapahtuu markkinatalousolosuhteissa.
(19)
Nämä vaatimukset voidaan tiivistää seuraavasti:
-
Liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa.
-
Yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien (IAS) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan.
-
Aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole.
-
Konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden.
-
Valuuttakurssien muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(20)
Tutkimuksessa todettiin, että pyynnön esittäjän kirjanpito ei ollut kansainvälisen tilinpäätösstandardin mukainen ja että yrityksen kirjanpitokäytännöt eivät tämän vuoksi täytä toista vaatimusta. Pyynnön esittäjä ei esimerkiksi ilmoittanut kirjanpidossaan johtotason henkilöstön kannustinjärjestelmää kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti.
(21)
Tämän seurauksena tase ei tarkasti kuvastanut yrityksen rahoitusasemaa, ja tuloslaskelmaa ja rahavirtalaskelmaa rasittivat perusteettomat rahoituskustannukset.
(22)
Näiden näkökohtien vuoksi pyynnön esittäjälle ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua.
(23)
Pyynnön esittäjälle ja muille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä päätelmistä.
(24)
Pyynnön esittäjä huomautti, että kannustinjärjestelmä kirjattaisiin vuonna 2013, että sillä ei ollut mitään yhteyttä vuoden 2012 taseeseen ja että järjestelmän luonnetta ei ollut vielä määritetty. Pyynnön esittäjän mukaan tällainen järjestelmän luonteen määritys tehtäisiin sellaisten suositusten mukaisesti, joita saataisiin tilintarkastajilta vuoden 2013 rahoitustilien tilintarkastuksen aikana, ja järjestelmän muotona voisivat olla korvaus, lainakorko tai maksun tyyppinen järjestely.
(25)
Järjestelmästä tehtiin sopimus yrityksen ja johtotason henkilöstön välillä vuonna 2012. Siitä ei kuitenkaan ollut mitään merkkejä vuoden 2012 tarkastetussa tilinpäätöksessä, ei edes rahoitustilejä koskevissa huomautuksissa. Myöskään rahoitusvuonna 2013 ei tutkimusajankohtaan (marraskuu 2013) mennessä ollut tehty kirjanpitomerkintöjä, joista kävisi ilmi kannustinjärjestelmä.
(26)
Se, että tällaiset ilmoitukset puuttuvat kirjanpidosta, on vakavaa. Tutkimusajanjakson lopussa, 31 päivänä heinäkuuta 2013 tiliyhteenvedossa vastattavat yhteensä oli ilmoitettu todellista merkittävästi pienemmiksi, sillä johtajien vakuudeksi antama kokonaislainamäärä olisi kasvattanut vastattavien määrää 14 prosentilla. Lisäksi vuoden 2013 tuloslaskelmaan sisältyy rahoituskustannuksia, joille ei ole mitään oikeudellista perustetta, sillä tulopuolen kassavirtaa, joka vastaa kannustinjärjestelmää, ei ollut, ja todellisia korkoja maksettiin silti vuonna 2013. Tämän seurauksena vuoden 2013 rahoituskustannukset ovat yhdeksänkertaiset vuonna 2012 ilmoitettuihin kustannuksiin verrattuna. Tämän vuoksi kirjanpidon rahoitustiedot eivät antaneet luotettavaa ja todenmukaista kuvaa yrityksen rahoitusasemasta.
(27)
Olisi myös huomattava, että järjestelmän luonne ja sitä koskeva kirjanpito eivät voi tukeutua tilintarkastuksen pätevyyteen ja että sen kirjaaminen olisi toteutettava ajoissa eikä jälkikäteen. Järjestelmään liittyvän rahoitusaseman ja virtojen tarkka ilmoittaminen on laiminlyöty, minkä ei voida näin ollen katsoa olevan kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaista.
(28)
Komission ilmoitettua päätelmänsä pyynnön esittäjä toisti markkinatalouskohtelua koskevan pyyntönsä esittämättä kuitenkaan mitään uusia näkökohtia. Tämän vuoksi vahvistetaan markkinatalouskohtelun määrittämistä koskevat päätelmät.
Normaaliarvo
(29)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan muille kuin markkinatalousmaille sekä niille siirtymävaiheen maille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, määritetään normaaliarvo vertailumaassa sovellettavan hinnan tai laskennallisen arvon perusteella.
(30)
Kuten asetuksessa (EU) N:o 809/2013 ilmoitettiin, komissio suunnitteli käyttävänsä Japania vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi pyynnön esittäjälle siinä tapauksessa, että sille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, kuten oli tehty tutkimuksessa, joka johti toimenpiteiden käyttöönottoon alkuperäisellä asetuksella.
(31)
Asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksensa Japanin soveltuvuudesta vertailumaaksi, mutta ne eivät esittäneet mitään huomautuksia. Komissio otti lisäksi yhteyttä Amerikan yhdysvaltojen tuottajiin, mutta ei onnistunut luomaan yhteistyötä. Tämän vuoksi katsottiin asianmukaiseksi käyttää Japania vertailumaana. Yksi japanilainen tuottaja suostui toimimaan yhteistyössä ja toimitti pyydetyt tiedot.
(32)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko japanilaisen tuottajan trikloori-isosyanuurihapon kotimaan myynti riippumattomille asiakkaille edustavaa. Todettiin, että tällaisen myynnin kokonaismäärä oli vähintään viisi prosenttia pyynnön esittäjän kokonaisviennistä unioniin.
(33)
Komissio tarkasteli tämän jälkeen, olivatko yhteistyössä toimivan japanilaisen tuottajan kotimaan markkinoilla myymät trikloori-isosyanuurihapon lajit riittävällä tavalla vertailukelpoisia pyynnön esittäjän unioniin vientiä varten myymän trikloori-isosyanuurihapon lajien kanssa. Komissio totesi, että trikloori-isosyanuurihapon lajit olivat identtisiä tai suoraan verrattavissa pyynnön esittäjän unioniin vientiä varten myymän trikloori-isosyanuurihapon lajin kanssa. Todettiin myös, että japanilainen yritys myi näitä lajeja kannattavalla tasolla ja tavanomaisessa kaupankäynnissä ja että kotimarkkinoiden myyntihintoja voitaisiin käyttää normaaliarvoa määritettäessä.
(34)
Tämän vuoksi normaaliarvon perustana käytettiin todellista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin vertailukelpoisiksi katsottujen trikloori-isosyanuurihapon lajien painotettuna keskiarvona.
Vientihinta
(35)
Koska tarkasteltavana olevaa tuotetta vietiin suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan vientihinnan perusteella.
Vertailu
(36)
Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla ja samassa kaupan portaassa. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot, jotka vaikuttavat hintojen vertailtavuuteen. Tätä varten kuljetuskustannukset ja pakkauskulut poistettiin sekä Kiinan vientihinnoista että yhteistyössä toimineen japanilaisen tuottajan kotimaan myyntihinnoista.
Polkumyyntimarginaali
(37)
Polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. Vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyi.
(38)
Pyynnön esittäjän polkumyyntimarginaaliksi määritettiin vapaasti unionin rajalla -nettohinnasta prosentteina ilmaistuna 32,8 prosenttia.
D. TARKASTELUN KOHTEENA OLEVIEN TOIMENPITEIDEN MUUTTAMINEN
(39)
Tutkimuksen tulosten perusteella ja alhaisemman tullin säännön mukaisesti päätellään, että pyynnön esittäjän osalta olisi otettava käyttöön todetun polkumyyntimarginaalin, joka tässä tapauksessa on alhaisempi kuin alkuperäisen tapauksen vahinkomarginaali, tasoinen lopullinen polkumyyntitoimenpide.
E. KIRJAAMINEN
(40)
Edellä esitettyjen päätelmien perusteella pyynnön esittäjää koskeva polkumyyntitulli kannetaan taannehtivasti sellaisesta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista, joka on asetuksen (EU) N:o 809/2013 3 artiklassa säädetty kirjattavaksi.
F. TOIMENPITEISTÄ ILMOITTAMINEN JA NIIDEN VOIMASSAOLOAIKA
(41)
Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiseikoista ja näkökohdista, joiden perusteella pyynnön esittäjän valmistaman trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa aiottiin ottaa käyttöön muutettu lopullinen polkumyyntitulli ja kantaa tämä tulli taannehtivasti kirjaamisvelvoitteen alaisesta tuonnista. Pyynnön esittäjä esitti huomautuksia, joiden perusteella ei kuitenkaan, kuten edellä selvitettiin, ollut syytä muuttaa edellä esitettyjä päätelmiä.
(42)
Tämä tarkastelu ei muuta sitä päivämäärää, jona täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1389/2011 käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolo päättyy.
G. KOMITEAN LAUSUNTO
(43)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Lisätään täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1389/2011 1 artiklan 2 kohdassa olevaan taulukkoon rivi seuraavasti:
Yritys
Polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
”Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd
32,8 %
A998”
2. Kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1389/2011 1 artiklan 3 kohdassa säädetään, yksilöllisen tullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää kyseisen asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1398/2011 1 artiklan 2 kohdan taulukossa tarkoitettua tullia.
Tällä asetuksella käyttöön otettava tulli kannetaan myös taannehtivasti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, joka on kirjattu asetuksen (EU) N:o 809/2013 3 artiklan nojalla. Tähän tuontiin ei sovelleta vaatimusta kauppalaskun esittämisestä, sillä se on kirjattu.
Tulliviranomaiset velvoitetaan lopettamaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd:n valmistaman ja unioniin vientiä varten myymän tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kirjaaminen.
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 23 päivänä toukokuuta 2014.