PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1153/2012
ze dne 3. prosince 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1338/2006 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz zámiše, v současnosti kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 58,9 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 14. června 2011 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala organizace UK Leather Federation (dále jen „žadatel“), která představuje více než 50 % celkové výroby zámiše v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 13. září 2011 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
U výrobců v Unii byl použit výběr vzorku, přičemž ze tří známých výrobců v Unii byly do vzorku zařazeny dvě skupiny výrobců.
(9)
Bylo kontaktováno šest známých vyvážejících výrobců v ČLR. Žádná z těchto společností však při šetření nespolupracovala.
(10)
Co se týče dovozců, bylo určeno 35 dovozců zámiše do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Pouze dva z nich se přihlásili a byli ochotni spolupracovat na současném přezkumu. Na základě toho nebylo nutné provést výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Byly obdrženy odpovědi od skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z vyvážejících výrobců v ČLR nespolupracoval na přezkumu a žádné z relevantních sdružení spotřebitelů nedodalo Komisi informace, ani se v průběhu šetření nepřihlásilo.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Spojené království a
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turín, Itálie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jenž je předmětem tohoto přezkumu, je stejný jako v původním šetření, tj. zámiš a kombinovaný zámiš, též vystřižený na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90.
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění výše, žádný z šesti oslovených vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadatelem, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, a statistických údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země USA. Jediný výrobce zámiše, působící v USA v období původního šetření, již uzavřel svůj výrobní závod. Od té doby daný výrobce zámiš dováží prostřednictvím společného podniku v Turecku. Jelikož výroba zámiše ve Spojených státech není nadále významná, byly v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšleny jako srovnatelné jiné země, tj. Indie, Turecko a Nový Zéland. Výrobci v potenciálních srovnatelných zemích Indii, Turecku a na Novém Zélandu byli kontaktováni, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(19)
Pokud jde o běžnou hodnotu, byla při neexistující spolupráci výrobce ze srovnatelné země určena na základě informací o průměrné ceně indického dovozu do Unie, jak uvádějí statistiky dovozu Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. (Indie je zemí s největším objemem dovozu do Unie.) Pokud jde o vývozní cenu, byla při neexistující spolupráci výrobců z ČLR srovnatelné země založena na údajích o průměrné ceně čínského vývozu do Unie, jak uvádějí statistiky Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. Na uvedeném základě bylo stanoveno dumpingového rozpětí jako rozdíl mezi průměrnou cenou indického dovozu do Unie použitou jako běžná hodnota a průměrnou cenou čínského dovozu použitou jako vývozní cena. Výsledkem výpočtu dumpingu bylo dumpingové rozpětí ve výši 64 %.
2.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(20)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum, údajích poskytnutých žadatelem a také údajích Eurostatu.
(21)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců a atraktivita trhu Unie, pokud jde o ceny a objemy.
(22)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, srovnání dovozních cen z ČLR v období přezkumného šetření a výrobních cen v Unii vykazuje významné podbízení (51,6 %). Pro čínské vyvážející výrobce zůstává trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen i objemu. To je umocněno skutečností, že v ČLR jsou od uložení opatření, kdy došlo k poklesu dovozu z ČLR, nadále významné volné výrobní kapacity. Již před uložením opatření ČLR trojnásobně zvýšila svůj podíl na trhu Unie u tohoto výrobku - z podílu na trhu 10,7 % v roce 2001 na 31,7 % v roce 2004. Čínské ceny vývozu do Unie jsou navíc stále vyšší než ceny na trzích v některých třetích zemích, což činí trh v Unii atraktivním pro čínské vyvážející výrobce.
(23)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský vývoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(24)
V Unii obdobný výrobek vyrábějí tři společnosti (skupiny společností). Dvě z nich jsou zastoupeny žadatelem a sídlí ve Spojeném království a Itálii, přičemž k části zpracování dochází v Polsku a Rumunsku. Třetí výrobce sídlí v Itálii a žádost podporuje. O všech ostatních výrobcích zámiše je známo, že již od roku 2006, kdy byla uložena původní opatření, ukončili výrobu.
(25)
Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník a základních makrodat poskytnutých třetím výrobcem v rámci ověření postavení/výběru vzorku. Uvedené společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“. Na dva výrobce zařazené do vzorku připadalo 80 % výroby v Unii.
(26)
Jelikož jsou mikroekonomické ukazatele újmy založeny na údajích týkajících se pouze dvou společností, jsou údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.
2. Spotřeba na trhu Unie
(27)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a na údajích Eurostatu o dovozu.
(28)
Je třeba rovněž poznamenat, že od roku 2010 jsou významné objemy levného zámiše vyváženy do zbytku Unie přes Španělsko (zhruba 31 %, pokud jde o podíl na trhu). Je třeba poznamenat, že Španělsko již není výrobcem obdobného výrobku a prodej zámiše ze Španělska do zbytku Unie převyšuje dovoz. Dané objemy byly připočteny k údajům o spotřebě. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba v Unii o 26 %, přičemž k hlavnímu nárůstu došlo mezi roky 2009 a 2010.
Tabulka 1
2008
2009
2010
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (tis. čtverečných stop) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Index (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Dovoz z ČLR
a) Objem a podíl na trhu
(29)
V návaznosti na uložení opatření v roce 2006 došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Během posuzovaného období nicméně došlo k nárůstu objemu dovozu pocházejícího z ČLR o 9 procentních bodů a během období přezkumného šetření objem dosáhl výše 1 103 330 čtverečných stop. Čínský dovoz však nenarostl ve stejné míře jako spotřeba v Unii a podíl čínského dovozu na trhu se během posuzovaného období snížil.
Tabulka 2
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (tis. čtverečných stop) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Index (2008 = 100)
100
78
87
109
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Ceny
i) Vývoj cen
(30)
Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období kolísala. Ve srovnání s rokem 2008 se ceny v roce 2009 nejprve zvyšovaly a následně v roce 2010 poklesly o 13 % a během období přezkumného šetření se vrátily na úroveň roku 2008.
Tabulka 3
2008
2009
2010
OPŠ
Cena dovozu z dotčené země (EUR/čtverečná stopa) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Index (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Cenové podbízení
(31)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF vývozců z ČLR. Proto byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie upraveny zejména o úvěrové náklady, přepravní náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu. Ceny CIF vývozu z ČLR byly získány od Eurostatu a upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení).
(32)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 51,6 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(33)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(34)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a rozsah dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě odpovědí informací získaných z úplných odpovědí na dotazník od společností zařazených do vzorku a makrodat poskytnutých třetím výrobcem v Unii.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla založena na informacích, které byly získány z řádně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku. Tyto informace jsou považovány za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Jelikož se tyto ukazatele vztahují pouze ke dvěma společnostem, nelze podle článku 19 základního nařízení z důvodu ochrany důvěrných údajů zveřejnit absolutní údaje a níže jsou uvedeny pouze indexy.
a) Makroekonomické ukazatele
4.1 Výroba
(35)
Od roku 2008 výroba v Unii souvisle klesala a během období přezkumného šetření dosáhla o 12 % nižší úrovně než v roce 2008 navzdory skutečnosti, že spotřeba ve stejném období vzrostla o 26 %.
Tabulka 4
2008
2009
2010
OPŠ
Výroba (tis. čtverečných stop) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2 Výrobní kapacita a míry využití kapacity
(36)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2008 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 7 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OPŠ
Výrobní kapacita (tis. čtverečných stop) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3 Objem prodeje
(37)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl mezi roky 2008 a 2009 o 5 % a následně v roce 2010 poklesl o 2 % a během období přezkumného šetření znovu narostl. Celkově se objem prodeje v posuzovaném období zvýšil o 9 %.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (tis. čtverečných stop) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Index (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4 Podíl na trhu
(38)
Mezi roky 2008 a 2009 výrobní odvětví Unie dokázalo opět mírně zvýšit o 1 % podíl na trhu, který v roce 2008 dosahoval již tak nízké hodnoty 23 %, načež jeho podíl na trhu poklesl o 4 procentní body na pouhých 20 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5 Růst
(39)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 26 % zvýšil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie jen o 9 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 3 procentní body. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii mohli sotva těžit z růstu trhu.
4.6 Zaměstnanost
(40)
Po prvním významném poklesu zaměstnanosti o 9 % mezi roky 2008 a 2009 pokles zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie pokračoval. Ze 74 zaměstnanců v roce 2008 zůstalo v období přezkumného šetření zaměstnáno jen 59 osob, což znamená celkový pokles o 19 %.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob) (12)
74
67
62
59
Index (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7 Produktivita
(41)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok vzrostla mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 9 %. To je odrazem skutečnosti, že zaměstnanost klesala rychlejším tempem než výroba.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (čtverečných stop na zaměstnance) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Index (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(42)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie zůstaly mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Jak je zmiňováno výše, ceny dumpingového čínského dovozu se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Udržování úrovně cen však bylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
Tabulka 10
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/čtverečná stopa) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Index (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9 Rozsah dumpingového rozpětí
(43)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.10 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(44)
Z ukazatelů posuzovaných výše vyplývá, že navzdory uložení antidumpingových opatření v roce 2006 zůstalo výrobní odvětví Unie ve značně zranitelné hospodářské a finanční situaci a je mu působena újma. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
b) Mikroekonomické ukazatele
4.11 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zvýšila, a to o 31 %. Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2008 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období přezkumného šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 63 % celkové roční výroby). Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (EUR/čtverečná stopa) (15)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12 Mzdy
(46)
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se mezi roky 2008 a 2009 udržovala na stálé hodnotě, rovněž tak jako mezi rokem 2010 a období přezkumného šetření. Prudký nárůst o 20 % mezi roky 2009 a 2010 je způsoben významným nárůstem nákladů práce u dvou ze společností zařazených do vzorku navzdory skutečnosti, že zaměstnanost byla snížena.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) (16)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13 Investice
(47)
Roční investice společností zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se převážně týkaly údržby a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se zvýšily o 21 %. Prudký nárůst mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření je způsoben nákupem vybavení v roce 2011 jednou ze společností zařazených do vzorku.
Tabulka 13
2008
2009
2010
OPŠ
Čisté investice (v EUR) (17)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14 Ziskovost a návratnost investic
(48)
Výrobní odvětví Unie bylo po celé posuzované období ztrátové. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se ztráty (vyjádřené v absolutní hodnotě i v procentech obratu) více než zdvojnásobily.
(49)
Podobně návratnost investic vykazovala záporné hodnoty po celé posuzované období a zhoršila se o 131 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 14
2008
2009
2010
OPŠ
Čistý zisk z prodeje v EU zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(50)
Peněžní tok z provozních činností zůstával na záporných hodnotách po celé posuzované období a zhoršil se o téměř 300 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 15
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v EUR) (19)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se získáváním kapitálu.
c) Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
4.16 Dopad dumpingového dovozu
(52)
V návaznosti na uložení opatření došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Srovnání cen tohoto dovozu a cenami výrobního odvětví Unie však ukazuje na významné podbízení (51,6 %). Jelikož je zámiš standardizovaným výrobkem a jelikož definice výrobku je velmi omezená a čínské zboží je z pohledu kvality srovnatelné s evropským, poměrně malý podíl čínského dovozu v kombinaci s významným podbízením ukazuje na významný dopad uvedeného dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
4.17 Dovoz z ostatních zemí
(53)
Významný je dovoz z Indie, Turecka a Nového Zélandu a určitý dovoz z dalších zemí, přičemž jeho celkový podíl na trhu činil v období přezkumného šetření 46 % (pokles z 60 % v roce 2008).
(54)
Pokud jde o dovoz z Indie, je třeba poznamenat, že tento dovoz je významný a jeho podíl na trhu vzrostl z 11 % v roce 2008 na 16 % v období přezkumného šetření. Současně jsou ceny dovozu z Indie poněkud pod průměrem cen výrobců v Unii. Vezme-li se v úvahu významný objem a cenový rozdíl, má se za to, že dovoz z Indie do určité míry přispívá k nepříznivé hospodářské situaci výrobního odvětví Unie. Současně je třeba poznamenat, že ceny dovozu z Indie jsou o více než 60 % vyšší než dumpingové ceny čínského dovozu. Proto se má za to, že tento omezený dopad na současnou situaci výrobního odvětví Unie by s největší pravděpodobností nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 16
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Indie (tis. čtverečných stop) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Podíl dovozu z Indie na trhu (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Průměrná cena dovozu z Indie (EUR/čtverečná stopa)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Významný je též dovoz z Turecka, který odpovídal 10 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 18 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z Turecka vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že účinek dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 17
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Turecka (tis. čtverečných stop) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Podíl dovozu z Turecka na trhu (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Průměrná cena dovozu z Turecka (EUR/čtverečná stopa)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Významný je též dovoz z Nového Zélandu, který odpovídá 7 % podílu na trhu v období přezkumného šetření, přičemž vzrostl z 3 % v roce 2008. Průměrné ceny tohoto dovozu jsou však mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a dokonce vyšší, než je cenová úroveň výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že ceny dovozu z Nového Zélandu jsou poměrně vysoké, usuzuje se též, že by nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 18
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Nového Zélandu (tis. čtverečných stop) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Podíl dovozu z Nového Zélandu na trhu (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Průměrná cena dovozu z Nového Zélandu (EUR/čtverečná stopa)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Dovoz z ostatních částí světa činil 13 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 27 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a blízké cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z ostatních částí světa vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny ve srovnání s dovozem zámiše z ČLR, usuzuje se, že nepříznivý účinek dovozu z ostatních částí světa rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 19
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních částí světa (tis. čtverečných stop) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Podíl dovozu z ostatních částí světa na trhu (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Průměrná cena dovozu z ostatních částí světa (EUR/čtverečná stopa)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Celkový dovoz ze všech ostatních třetích zemí odpovídal 46 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 60 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz ze třetích zemí vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z třetích zemí jako celku rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 20
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (tis. čtverečných stop) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Index (2008 = 100)
100
86
105
97
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Průměrná cena dovozu z ostatních zemí (EUR/čtverečná stopa)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(59)
V Unii zůstali již jen tři výrobci (všichni jsou malými a středními podniky). O všech ostatních výrobcích je známo, že již od roku 2006, kdy byla přijata původní opatření, ukončili výrobu. Na to lze pohlížet jako na vývoj v důsledku zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu, jenž je vytvářen na trhu Unie, i za situace, kdy rostla spotřeba.
(60)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Konkrétně poklesla výroba, a to o zhruba 12 %, a i když se prodej mírně zvýšil, bylo to o méně, než o co se zvýšila spotřeba, a následně došlo k poklesu podílu výrobců v Unii na trhu o 3 procentní body.
(61)
Současně je z analýzy mikroekonomických ukazatelů patrné, že ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrobního odvětví Unie zůstaly na záporných hodnotách po celé posuzované období a dále se zhoršovaly i směrem k období přezkumného šetření.
(62)
Byla provedena analýza dovozu z Indie, Turecka a Nového Zélandu a ostatních částí světa. S ohledem na každý jednotlivý uvedený dovoz i na jejich celek se usuzuje, že nepříznivý účinek dovozu z těchto zemí není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(63)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje podmínek, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
(64)
Vyvozuje se rovněž závěr, že situace, kdy dochází k újmě výrobnímu odvětví Unie je převážně způsobena pokračujícím (i v menších kvantitě) dumpingovým a levným dovozem z ČLR.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(65)
Ačkoliv objem dovozu z ČLR po uložení opatření v roce 2006 významně poklesl, usuzuje se, že v ČLR existují nadále významné volné výrobní kapacity (viz 22. bod odůvodnění). Tyto volné kapacity mohou být snadno přesměrovány na trh Unie v případě, že by opatření byla zrušena.
(66)
Usuzuje se, že pokud by opatření byla zrušena, čínští vyvážející výrobci by s největší pravděpodobností usilovali o znovunabytí svého původního podílu na trhu v Unii. Skutečně, významné podbízení zjištěné šetřením ukazuje, že úroveň cen v Unii činí unijní trh velmi zajímavým pro čínský dovoz (viz 22. bod odůvodnění).
2. Závěr týkající se přetrvávání újmy
(67)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že v případě zrušení opatření na dovoz z ČLR by s největší pravděpodobností újma pro výrobní odvětví Unie újma přetrvala.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(68)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a uživatelů na straně druhé.
(69)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(70)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům týkajícím se pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(71)
Výrobní odvětví Unie tvořené malými a středními podniky trvale ztrácelo podíl na trhu a utrpělo v posuzovaném období podstatnou újmu. Pokud by měla být opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by se s největší pravděpodobností ocitlo v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců
(72)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Podnikání v oblasti zámiše přestavuje pouze omezenou část jejich obratů. Neobjevují se náznaky, že by přetrvávání opatření mělo mít nějaké významné negativní dopady na jejich činnost.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(73)
Žádné ze sdružení uživatelů či spotřebitelů se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření stejně jako v případě původního šetření nepřihlásilo. Vzhledem k tomu, že se v původním šetření usuzovalo, že by dotyčná opatření neměla mít nepatřičný nepříznivý vliv na zájmy těchto stran, a při zohlednění jejich stálé nespolupráce může být vyvozen závěr, že jejich zájmy při zachování opatření zůstanou nedotčeny. Významný dovoz z jiných zdrojů a za konkurenceschopné ceny ve skutečnosti zajistí, že uživatelé a spotřebitelé budou mít nadále velký výběr různých dodavatelů dotčeného výrobku a za přiměřené ceny.
5. Závěr
(74)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz zámiše pocházejícího z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorického cla o sazbě ve výši 58,9 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz zámiše a kombinovaného zámiše, též vystřiženého na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházejícího z Čínské lidové republiky, kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 58,9 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. prosince 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1153/2012,
annettu 3 päivänä joulukuuta 2012,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa sen jälkeen, kun asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu on suoritettu
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1338/2006 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4114 10 10 ja ex 4114 10 90 kuuluvan säämiskänahan tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 58,9 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(2)
Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen johdosta komissio vastaanotti 14 päivänä kesäkuuta 2011 pyynnön panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen näiden toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti UK Leather Federation, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka edustaa yli 50:tä prosenttia säämiskänahan kokonaistuotannosta unionissa.
(3)
Pyyntö perustui siihen, että lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen.
3. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(4)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 13 päivänä syyskuuta 2011 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
4. Tutkimus
4.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(5)
Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2008 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
4.2 Tutkimuksen osapuolet
(6)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja unionin käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(7)
Ottaen huomioon unionissa toimivien tuottajien, asianomaisessa maassa olevien vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydettömien tuojien ilmeisen suuri määrä, katsottiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti asianmukaiseksi tutkia, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(8)
Unionin tuottajiin sovellettiin otantaa, ja kolmesta tiedossa olleesta unionin tuottajasta otokseen valittiin kaksi tuottajaryhmää.
(9)
Kiinassa otettiin yhteyttä kuuteen tiedossa olevaan vientiä harjoittavaan tuottajaan. Yksikään näistä yrityksistä ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa.
(10)
Unionissa oli tiedossa 35 etuyhteydetöntä säämiskänahan tuojaa, joita pyydettiin toimittamaan tiedot otantaa varten. Näistä vain kaksi ilmoittautui ja suostui toimimaan yhteistyössä tässä tarkastelussa. Näin ollen etuyhteydettömiin tuojiin ei ollut tarpeen soveltaa otantaa.
(11)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin otokseen valituilta unionin tuottajien ryhmiltä ja kahdelta yhteistyössä toimineelta etuyhteydettömältä tuojalta. Yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei tehnyt tarkastelussa yhteistyötä eikä yksikään asiaan liittyvä kuluttajajärjestö toimittanut komissiolle tietoja tai ilmoittautunut tutkimuksen kuluessa.
(12)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta; ja
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italia.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(13)
Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta peräisin oleva säämiskänahka tai yhdistelmäparkittu säämiskänahka, myös määrämuotoon leikattu, crust-käsitelty säämiskänahka ja yhdistelmäparkittu säämiskänahka, joka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 4114 10 10 ja 4114 10 90, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(14)
Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä tuotteilla samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamilla ja myymillä tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(15)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.
1. Alustavat huomautukset
(16)
Kuten 9 kappaleessa todettiin, yksikään kuudesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, joihin otettiin yhteyttä, ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, ja polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella, erityisesti pyynnön esittäjän toimittamien tietojen, myös tarkastelupyynnössä olevien tietojen ja tilastotietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
2. Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
2.1 Vertailumaa
(17)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella tai vertailumaasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(18)
Alkuperäisessä tutkimuksessa käytettiin Yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämisessä. Alkuperäisen tutkimuksen aikana ainoa Yhdysvalloissa toiminut säämiskänahan tuottaja on nyttemmin sulkenut tuotantolaitoksensa. Sen jälkeen sen käyttämä säämiskänahka on tuotu Turkissa toimivasta yhteisyrityksestä. Koska Yhdysvalloissa ei ole enää säämiskänahan merkittävää tuotantoa, tämän tarkastelun vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin vertailumaiksi muita maita (esim. Uusi-Seelanti, Turkki ja Intia). Uudessa-Seelannissa, Turkissa ja Intiassa sijaitseviin mahdollisiin vertailumaan tuottajiin otettiin yhteyttä, mutta yksikään ei suostunut toimimaan yhteistyössä.
(19)
Koska vertailumaan tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, normaaliarvo määritettiin Intiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräisiä hintoja koskevien tietojen perusteella, jotka saatiin Eurostatin tuontitilastoista tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta. (Intiasta tulee eniten tuontia unioniin). Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta määritettiin Kiinasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräisiä hintoja koskevien tietojen perusteella, jotka saatiin Eurostatin tuontitilastoista tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta. Tällä perusteella polkumyyntimarginaali määritettiin normaaliarvona käytettyjen Intiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräisten hintojen ja vientihintana käytettyjen Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräisten hintojen erotuksena. Polkumyyntilaskelmien tuloksena polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 64 prosenttia.
2.2 Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin
(20)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin. Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, jäljempänä esitetyt päätelmät tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen eli tarkastelupyynnössä esitettyjen, pyynnön esittäjän toimittamien ja Eurostatin tietojen perusteella.
(21)
Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Kiinasta tulevan tuonnin kehitys, vientiä harjoittavien tuottajien tuotanto ja käyttämätön kapasiteetti sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä hintojen että laajuuden osalta.
(22)
Kuten 32 kappaleessa osoitetaan, Kiinasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen vertailu osoittaa merkittävää hintojen alittavuutta (51,6 %). Unionin markkinat ovat hinnoiltaan ja laajuudeltaan edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta. Tätä vielä vahvistaa se, että Kiinassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia toimenpiteiden käyttöönoton seurauksena, kun tuonti Kiinasta väheni. Jo ennen toimenpiteiden käyttöönottoa Kiina kolminkertaisti markkinaosuutensa unionin markkinoilla tämän tuotteen osalta: osuus oli 10,7 prosenttia vuonna 2001 ja 31,7 prosenttia vuonna 2004. Lisäksi Kiinan vientihinnat unioniin ovat edelleen korkeammat kuin tiettyjen muiden kolmansien maiden markkinoille, mikä tekee unionin markkinoista houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta.
(23)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että kiinalaisia tuotteita vietiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja että polkumyyntimarginaalit olivat erittäin korkeita. Kun otetaan erityisesti huomioon unionin hintatasot sekä Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti, voidaan päätellä, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.
D. VAHINKO
1. Unionin tuotannonala
(24)
Samankaltaista tuotetta tuottaa unionissa kolme yritystä (yritysryhmää). Valituksen tekijä edustaa niistä kahta, jotka sijaitsevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Italiassa; niillä on myös jonkin verran toimintaa Puolassa ja Romaniassa. Kolmas tuottaja on sijoittautunut Italiaan, ja se tukee pyyntöä. Kaikki muut säämiskänahan tuottajat ovat ilmeisesti sulkeneet tuotantolaitoksensa vuoden 2006 jälkeen, jolloin alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön.
(25)
Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukainen unionin kokonaistuotanto määritettiin otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastausten sekä kolmannen tuottajan tuen osoittamisen/otantamenettelyn yhteydessä toimittamien perusmakrotietojen perusteella. Näiden yritysten katsotaan muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. Kahden otokseen valitun tuottajan osuus unionin tuotannosta oli 80 prosenttia.
(26)
Koska mikrotalouteen liittyvät vahinkoindikaattorit perustuvat vain kahden yrityksen tietoihin, ne esitetään indeksoidussa muodossa luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.
2. Kulutus unionin markkinoilla
(27)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän tuotemäärän ja Eurostatin tuontitietojen perusteella.
(28)
On huomattava, että vuodesta 2010 lähtien on Espanjan kautta viety muualle unioniin merkittäviä määriä säämiskänahkaa alhaisin hinnoin (noin 31 %:n markkinaosuus). Espanjassa ei ole enää lainkaan samankaltaisen tuotteen tuotantoa, ja säämiskänahan myynti Espanjasta muualle unioniin ylittää tuonnin. Nämä määrät on lisätty kulutuslukuihin. Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus kasvoi 26 prosenttia, ja suurin nousu tapahtui vuosien 2009 ja 2010 välillä.
Taulukko 1
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kokonaiskulutus (tuhatta neliöjalkaa) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Indeksi (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Tuonti Kiinasta
a) Määrä ja markkinaosuus
(29)
Sen jälkeen kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2006, Kiinasta tuleva tuonti väheni merkittävästi ja on edelleen melko vähäistä; sen markkinaosuus oli noin 4 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi kuitenkin 9 prosenttiyksikköä ja oli 1 103 330 neliöjalkaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kiinasta tuleva tuonti ei kuitenkaan kasvanut samaa vauhtia unionin kulutuksen kanssa ja sen markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla.
Taulukko 2
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Indeksi (2008 = 100)
100
78
87
109
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Hinnat
i) Hintojen kehitys
(30)
Kiinalaisen tuonnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat tarkastelujaksolla. Vuoteen 2008 verrattuna hinta nousi aluksi vuonna 2009 ennen kuin se putosi 13 prosenttia vuonna 2010 ja kohosi taas takaisin vuoden 2008 tasolle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 3
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinta (euroa/neliöjalka) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Indeksi (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Hintojen alittavuus
(31)
Hintojen alittavuuden arvioimista varten unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla suuntautuvan myynnin hintojen painotettua keskiarvoa verrattiin kiinalaisten viejien vastaavaan CIF-hintojen painotettuun keskiarvoon. Sen vuoksi unionin tuotannonalan myyntihintoja on oikaistu varsinkin luotto-, toimitus- ja pakkauskustannusten sekä palkkioiden osalta noudettuna lähettäjältä -tasolle. Kiinasta tulevan viennin CIF-hinnat on saatu Eurostatilta, ja niitä on oikaistu kaikkien tulliselvitykseen liittyvien kustannusten (tullit ja tuonnin jälkeiset kustannukset) huomioon ottamiseksi (hinta määräsatamassa).
(32)
Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat noin 51,6 prosentilla.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(33)
Polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki asianmukaiset taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(34)
Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:
-
Makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat ja polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla otokseen valittujen tuottajien kyselylomakevastauksista kerättyjen tietojen perusteella ja kolmannen unionin tuottajan toimittamien makrotietojen perusteella.
-
Mikrotaloudelliset indikaattorit (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) analysoitiin otokseen valittujen yritysten toimittamista tarkistetuista kyselylomakevastauksista saatujen tietojen perusteella. Näiden tietojen katsotaan edustavan koko unionin tuotannonalaa. Koska nämä indikaattorit liittyvät vain kahteen yritykseen, absoluuttisia lukuja ei voida paljastaa luottamuksellisuudesta johtuvista syistä perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti, minkä vuoksi tiedot esitetään jäljempänä indeksoituna.
a) Makrotaloudelliset indikaattorit
4.1 Tuotanto
(35)
Unionin tuotanto on vuodesta 2008 lähtien laskenut jatkuvasti ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 12 prosenttia alle vuoden 2008 tason huolimatta siitä, että kulutus kasvoi samaan aikaan 26 prosenttia.
Taulukko 4
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tuhatta neliöjalkaa) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Indeksi (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2 Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöasteet
(36)
Tuotantokapasiteetti säilyi vakaana vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kapasiteetin käyttöaste oli alhaisella tasolla jo vuonna 2008, mutta tuotannon lasku vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä johti kapasiteetin käyttöasteen vieläkin suurempaan laskuun (7 prosenttiyksikköä) vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 5
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tuhatta neliöjalkaa) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Indeksi (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Indeksi (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3 Myyntimäärä
(37)
Unionin tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi 5 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä, putosi 2 prosenttia vuonna 2010 ja kohosi jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Myyntimäärä kasvoi kaiken kaikkiaan 9 prosenttia tarkastelujaksolla.
Taulukko 6
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille (tuhatta neliöjalkaa) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Indeksi (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4 Markkinaosuus
(38)
Vuosien 2008 ja 2009 välillä unionin tuotannonala onnistui saamaan hieman takaisin (1 %) markkinaosuuttaan vuoden 2008 alhaiselta 23 prosentin tasolta ennen kuin sen markkinaosuus laski 4 prosenttiyksikköä ainoastaan 20 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 7
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Indeksi (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5 Kasvu
(39)
Unionin kulutus kasvoi vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 26 prosenttia, mutta unionin tuottajien myyntimäärä unionin markkinoilla kasvoi vain 9 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 3 prosenttiyksikköä. Näin ollen päätellään, että unionin tuottajat eivät pystyneet hyötymään markkinoiden kasvusta juuri lainkaan.
4.6 Työllisyys
(40)
Unionin tuotannonalan työllisyyden pudottua merkittävästi (9 %) vuosien 2008 ja 2009 välillä se jatkoi laskuaan; 74 työntekijästä (2008) jäljellä on ainoastaan 59 tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä merkitsee 19 prosentin kokonaispudotusta.
Taulukko 8
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa (henkeä) (12)
74
67
62
59
Indeksi (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7 Tuottavuus
(41)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa kohosi vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 9 prosenttia. Tämä on osoitus siitä, että työllisyys laski nopeammin kuin tuotanto.
Taulukko 9
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuottavuus (neliöjalkaa/työntekijä) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Indeksi (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8 Myyntihinnat ja kotimarkkinahintoihin vaikuttavat tekijät
(42)
Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat pysyivät vakaina vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kuten edellä on mainittu, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Hintatason säilyttäminen on kuitenkin tapahtunut unionin tuotannonalan markkinaosuuden kustannuksella.
Taulukko 10
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yksikköhinta unionin markkinoilla (euroa/neliöjalka) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Indeksi (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(43)
Kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.
4.10 Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen
(44)
Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat, että vuonna 2006 käyttöön otetuista polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanne on pysynyt erittäin heikkona ja haitallisena. Näin ollen unionin tuotannonalan ei voida katsoa toipuneen aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.
b) Mikrotaloudelliset indikaattorit
4.11 Varastot
(45)
Unionin tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat merkittävästi eli 31 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tarkemman analyysin avulla voitiin arvioida tarkemmin varastojen tuotantokuukausina ilmaistun varastointiajan kehittymistä. Vuonna 2008 otokseen valitut tuottajat pitivät noin viiden kuukauden tuotantovarastoja (43 %), mutta polkumyyntituonnin aiheuttamat paineet pakottivat ne kasvattamaan varastojaan yli seitsemään tuotantokuukauteen (63 % vuosittaisesta kokonaistuotannosta) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen voidaan vahvistaa, että varastojen kehityssuuntaus osoittaa vahinkoa aiheutuneen.
Taulukko 11
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (neliöjalkaa) (15)
Luottamukselliset tiedot
Indeksi (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12 Palkat
(46)
Keskimääräinen palkka työntekijää kohti pysyi vakaana vuosien 2008 ja 2009 välillä samoin kuin vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuosien 2009 ja 2010 välillä tapahtunut jyrkkä 20 prosentin nousu johtuu kahden otokseen valitun yrityksen työvoimakustannusten merkittävästä kasvusta siitä huolimatta, että työllisyys oli heikentynyt.
Taulukko 12
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa) (16)
Luottamukselliset tiedot
Indeksi (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13 Investoinnit
(47)
Otokseen valittujen yritysten vuosi-investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotannossa tehtiin pääosin ylläpitoon, ja ne kasvoivat 21 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Jyrkkä nousu vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä johtuu yhden otokseen valitun yrityksen laiteostoista vuonna 2011.
Taulukko 13
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (euroa) (17)
Luottamukselliset tiedot
Indeksi (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14 Kannattavuus ja investointien tuotto
(48)
Unionin tuotannonala teki jatkuvasti tappiota koko tarkastelujakson. Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tappiot (ilmoitettuna sekä absoluuttisesti että prosentteina liikevaihdosta) yli kaksinkertaistuivat.
(49)
Samoin investointien tuotto oli negatiivista koko tarkastelujakson ajan ja heikkeni vielä -131 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 14
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EU-myynnin nettokannattavuus (% nettomyynnistä) (18)
Luottamukselliset tiedot
Indeksi (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta) (18)
Luottamukselliset tiedot
Indeksi (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15 Kassavirta ja pääoman saanti
(50)
Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli negatiivista koko tarkastelujakson ajan ja heikkeni vielä -300 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 15
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (euroa) (19)
Luottamukselliset tiedot
Indeksi (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut ongelmia pääoman saamisessa.
c) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset
4.16 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(52)
Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen Kiinasta tuleva tuonti väheni merkittävästi ja on edelleen melko vähäistä; sen markkinaosuus oli noin 4 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen vertailu osoittaa kuitenkin hintojen merkittävää alittavuutta (51,6 %). Koska säämiskänahka on standardoitu tuote, tuotteen määritelmä on hyvin suppea ja koska kiinalaiset tuotteet ovat laatunsa puolesta samanlaisia kuin eurooppalaiset, Kiinasta tulevan tuonnin suhteellisen pieni markkinaosuus yhdistyneenä hintojen merkittävään alittavuuteen merkitsee sitä, että tällä tuonnilla on huomattava vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen.
4.17 Tuonti muista maista
(53)
Intiasta, Turkista ja Uudesta-Seelannista tulee merkittävästi tuontia ja muista maista jonkin verran; yhteensä näiden markkinaosuus oli 46 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (60 % vuonna 2008).
(54)
Intiasta tulevan tuonnin määrä on merkittävä, ja sen markkinaosuus on kasvanut vuoden 2008 tasolta 11 prosentista 16 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Samalla Intiasta tulevan tuonnin hinnat ovat hieman alle unionin tuottajien keskimääräisten hintojen. Kun otetaan huomioon merkittävät määrät ja hintaero, voidaan katsoa, että Intiasta tuleva tuonti vaikuttaa jossakin määrin unionin tuotannonalan negatiiviseen taloudelliseen tilanteeseen. On kuitenkin huomattava, että Intiasta tulevan tuonnin hinnat ovat yli 60 prosenttia korkeammat kuin polkumyynnillä Kiinasta tulevan tuonnin hinnat. Tämän vuoksi katsotaan, että tämä vähäinen vaikutus unionin tuotannonalan nykytilanteeseen ei ole sellainen, että se todennäköisesti poistaisi syy-yhteyden polkumyyntituonnin ja vahingon väliltä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalaisen polkumyyntituonnin määrä kasvaa ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumottaisiin.
Taulukko 16
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intiasta tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Merkittävästi tuontia tulee myös Turkista, jonka markkinaosuus oli 10 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (18 % vuonna 2008). Tämän tuonnin keskimääräiset hinnat ovat kuitenkin paljon korkeammat kuin Kiinasta tulevan säämiskänahan hinnat ja erittäin lähellä unionin tuotannonalan hintatasoa. Kun otetaan huomioon Turkista tulevan tuonnin laskeva suuntaus ja sen suhteellisen korkea hinta, katsotaan, että tämä tuonti ei poista syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja vahingon välillä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalaisen polkumyyntituonnin määrä kasvaa ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumottaisiin.
Taulukko 17
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Turkista tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Turkista tulevan tuonnin markkinaosuus (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Turkista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Merkittävä tuoja on myös Uusi-Seelanti, jonka markkinaosuus oli 7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun se oli 3 % vuonna 2008. Tämän tuonnin keskimääräiset hinnat ovat kuitenkin paljon korkeammat kuin Kiinasta tulevan säämiskänahan hinnat ja jopa unionin tuotannonalan hintatasoa korkeammat. Kun otetaan huomioon Uudesta-Seelannista tulevan tuonnin suhteellisen korkeat hinnat, katsotaan, että tämäkään tuonti ei poista syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja vahingon välillä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalaisen polkumyyntituonnin määrä kasvaa ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumottaisiin.
Taulukko 18
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Uudesta-Seelannista tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Uudesta-Seelannista tulevan tuonnin markkinaosuus (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Uudesta-Seelannista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Muualta maailmasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli 13 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (27 % vuonna 2008). Tämän tuonnin keskimääräiset hinnat ovat kuitenkin paljon korkeammat kuin Kiinasta tulevan säämiskänahan hinnat ja lähellä unionin tuotannonalan hintatasoa. Kun otetaan huomioon muualta maailmasta tulevan tuonnin laskeva suuntaus ja sen suhteellisen korkea hinta verrattuna Kiinasta tuotavan säämiskänahan hintaan, katsotaan, että tämäkään tuonti ei poista syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja vahingon välillä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalaisen polkumyyntituonnin määrä kasvaa ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumottaisiin.
Taulukko 19
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Muualta maailmasta tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Muualta maailmasta tulevan tuonnin markkinaosuus (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Muualta maailmasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli 46 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (60 % vuonna 2008). Tämän tuonnin keskimääräiset hinnat ovat kuitenkin paljon korkeammat kuin Kiinasta tulevan säämiskänahan hinnat ja erittäin lähellä unionin tuotannonalan hintatasoa. Kun otetaan huomioon muista kolmansista maista tulevan tuonnin laskeva suuntaus ja sen suhteellisen korkea hinta, katsotaan, että tämä tuonti ei poista syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja vahingon välillä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalaisen polkumyyntituonnin määrä kasvaa ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumottaisiin.
Taulukko 20
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Muista maista tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Indeksi (2008 = 100)
100
86
105
97
Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Muista maista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(59)
Unionissa on jäljellä enää kolme tuottajaa (kaikki pk-yrityksiä). Kaikki muut säämiskänahan tuottajat ovat ilmeisesti sulkeneet tuotantolaitoksensa vuoden 2006 jälkeen, jolloin alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön. Tämän voidaan katsoa olevan tulosta Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttamasta lisääntyneestä paineesta unionin markkinoilla, jopa tilanteessa, jossa kulutus kasvoi.
(60)
Vahinkoanalyysi osoittaa, että unionin tuotannonalan tilanne heikkeni tarkastelujaksolla. Tuotanto putosi noin 12 prosenttia ja vaikka myynti kohosikin hieman, se oli vähemmän kuin kulutuksen kasvu, minkä vuoksi unionin tuottajien markkinaosuus laski 3 prosenttiyksikköä.
(61)
Samalla mikrotalouden indikaattoreiden analyysi osoittaa, että unionin tuotannonalan kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta olivat negatiivisia koko tarkastelujakson ajan ja heikkenivät vielä siirryttäessä tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle.
(62)
Myös tuontia Intiasta, Turkista, Uudesta-Seelannista ja muualta maailmasta on analysoitu. Kun otetaan huomioon kaikki nämä merkittävät tuontivirrat sekä erikseen että yhteensä, katsotaan, että tämä tuonti ei poista syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja vahingon välillä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalaisen polkumyyntituonnin määrä kasvaa ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumottaisiin.
(63)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle on yhä aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa ja että sen tilanne on erittäin epävakaa ja riskialtis sekä kaukana siitä, jossa sen voisi olettaa olevan, jos se olisi toipunut alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta vahingosta.
(64)
Päätellään myös, että unionin tuotannonalan vahingollisen tilanteen on pääasiassa aiheuttanut Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin jatkuva esiintyminen (vaikkakin aiempaa vähäisempinä määrinä).
E. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan
(65)
Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin määrä laski merkittävästi sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2006, Kiinassa katsotaan olevan edelleen merkittävää tuotantokapasiteettia (ks. 22 kappale). Tämä käyttämätön kapasiteetti voidaan suunnata helposti unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin.
(66)
Jos toimenpiteet kumottaisiin, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat todennäköisesti pyrkisivät saamaan takaisin menettämänsä markkinaosuuden unionissa. Tutkimuksessa esiin tullut merkittävä hintojen alittavuus osoittaa, että unionin hintataso tekee unionin markkinoista erittäin kiinnostavat kiinalaisen tuonnin kannalta (ks. 22 kappale).
2. Vahingon jatkumista koskevat päätelmät
(67)
Tällä perusteella päätellään, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.
F. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(68)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten unionin tuotannonalan sekä tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.
(69)
On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus lisäksi on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa. Sillä voidaan siten myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(70)
Tämän perusteella tutkittiin, voidaanko selvästi päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan vahingollinen polkumyynti todennäköisesti jatkuu.
2. Unionin tuotannonalan etu
(71)
Unionin tuotannonala muodostuu pk-yrityksistä, ja se on menettänyt jatkuvasti markkinaosuuttaan ja sille on aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla. Jos toimenpiteet kumottaisiin, unionin tuotannonalan tilanne olisi varsin todennäköisesti vielä huonompi.
3. Tuojien etu
(72)
Tutkimuksessa toimi yhteistyössä kaksi etuyhteydetöntä tuojaa. Säämiskänahkaan liittyvä liiketoiminta muodostaa vain pienen osan niiden liikevaihdosta. Ei ole viitteitä siitä, että toimenpiteiden jatkamisella olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia niiden toimintaan.
4. Käyttäjien ja kuluttajien etu
(73)
Yksikään käyttäjien tai kuluttajien järjestö ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, mikä oli tilanne myös alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska alkuperäisessä tutkimuksessa katsottiin, että kyseiset toimenpiteet eivät vaikuttaisi kohtuuttomasti näiden osapuolten etuihin, ja kun otetaan huomioon niiden jatkuva pidättyminen yhteistyöstä, voidaan päätellä, että toimenpiteiden säilyttäminen ei vaikuta niiden etuihin. Muista lähteistä tuleva merkittävä tuonti kilpailukykyisillä hinnoilla itse asiassa varmistaa, että käyttäjillä ja kuluttajilla on edelleen laaja valinnanvara kyseisen tuotteen eri toimittajien välillä kohtuuhinnoin.
5. Päätelmät
(74)
Kaikki edellä mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen.
G. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(75)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(76)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet muodostuvat siis 58,9 prosentin suuruisesta arvotullista,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, joka koskee Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodeihin 4114 10 10 ja 4114 10 90 kuuluvan säämiskänahkan, myös määrämuotoon leikatun säämiskänahkan tai yhdistelmäparkitun säämiskänahkan tuontia, crust-käsitelty säämiskänahka ja yhdistelmäparkittu säämiskänahka mukaan luettuna.
2. Edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 58,9 prosenttia.
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 3 päivänä joulukuuta 2012.