PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 11. března 2014,
kterým se stanoví výkonnostní cíle pro síť uspořádání letového provozu a varovné prahové hodnoty na úrovni Evropské unie na druhé referenční období 2015-2019
(Text s významem pro EHP)
(2014/132/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 549/2004 vyžaduje, aby byl zřízen systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a služeb sítě. Vyžaduje zejména, aby Komise přijala výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčových oblastech výkonnosti zahrnujících bezpečnost, životní prostředí, kapacitu a efektivitu nákladů. Další pravidla týkající se těchto cílů jsou stanovena prováděcím nařízením Komise (EU) č. 390/2013 (2).
(2)
Je třeba stanovit výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie na druhé referenční období, tj. na období kalendářních let 2015 až 2019 včetně.
(3)
V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 691/2010 (3) jmenovala Komise dne 29. července 2010 orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, a zejména při stanovování výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie.
(4)
S cílem usnadnit přijetí výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie pro druhé referenční období provedl orgán pro kontrolu výkonnosti za podpory Komise konzultaci se všemi zúčastněnými stranami uvedenými v čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 ohledně přístupu, který má být uplatněn při stanovování výkonnostních cílů na úrovní Evropské unie, postupů, jimiž mají být tyto cíle stanoveny, a orientačních rozmezí hodnot, kterých mají dosahovat. Tato konzultace zúčastněných stran proběhla v období od 25. ledna 2013 do 3. července 2013. Konzultace se zúčastnil výbor pro kolektivní vyjednávání zřízený rozhodnutím Komise 98/500/ES (4) a své připomínky měly možnost vznést všechny evropské organizace profesního zastoupení zaměstnanců v odvětví civilního letectví.
(5)
Orgán pro kontrolu výkonnosti s přihlédnutím ke konzultaci zúčastněných stran navrhl výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie ve zprávě, která byla dne 27. září 2013 předložena Komisi. Tato zpráva obsahuje předpoklady a důvody, na jejichž základě byly stanoveny navrhované cíle a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
(6)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie stanovené v tomto rozhodnutí jsou v souladu s nařízením (ES) č. 549/2004 a prováděcím nařízením (EU) č. 390/2013. Byly vypracovány s podporou orgánu pro kontrolu výkonnosti. Bylo přihlédnuto ke konzultaci zúčastněných stran a k informacím získaným od manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného článkem 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (5) a článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (6), Evropské agentury pro bezpečnost letectví (EASA) a vnitrostátních dozorových orgánů. Cíle jsou založeny na informacích, které měla Komise a orgán pro kontrolu výkonnosti k dispozici ke dni 17. prosince 2013.
(7)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie vycházejí z údajů pro členské státy, Norsko a Švýcarsko.
(8)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti, které jsou stanoveny v tomto rozhodnutí, byly vypracovány ve spolupráci s agenturou EASA. Při schvalování přijatelných způsobů průkazu a poradenského materiálu podle prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 EASA dále upřesní vymezení kategorií nástroje analýzy rizika (RAT), aby bylo zajištěno harmonizované použití výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti, zejména s ohledem na vymezení kategorie C (schopnost poskytovat bezpečné služby v oblasti uspořádání letového provozu (ATM), avšak v omezeném rozsahu). EASA byla také konzultována ohledně výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie v ostatních klíčových oblastech výkonnosti s cílem zajistit soulad s prvořadými cíli bezpečnosti.
(9)
Výkonnostní cíle na úrovní Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se životního prostředí musí být stanoveny na základě úrovní výkonnosti dosažených v roce 2012 vypočítaných orgánem pro kontrolu výkonnosti, konkrétně 3,17 % u průměrné horizontální efektivity traťových letů v rámci skutečné dráhy letu a 5,15 % u průměrné horizontální efektivity traťových letů v rámci dráhy letu podle posledního podaného letového plánu.
(10)
V každém roce referenčního období by měl výkonnostní cíl na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity měřený jako průměrné zpoždění na trati z důvodů uspořádání toku letového provozu (ATFM) odpovídat výkonnostnímu cíli na úrovni Evropské unie pro rok 2014 s přihlédnutím k prognóze provozu na druhé referenční období.
(11)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů by měly být v každém roce referenčního období vyjádřeny v reálných hodnotách za použití hodnot z roku 2009 (EUR2009), aby byla mimo jiné zajištěna možnost srovnání s úrovní výkonnosti dosaženou v předchozím referenčním období.
(12)
Očekávané zlepšení efektivity nákladů ve druhém referenčním období by se mělo měřit na základě stanovených nákladů v roce 2014, které dosáhly 6,242 milionu EUR (7) v EUR2009. Na základě nejnovějších předpokladů týkajících se provozu pro rok 2014 (8) by výchozí hodnota stanovených jednotkových nákladů měla dosahovat 58,09 EUR v EUR2009. Cíl v oblasti efektivity nákladů by tedy měl stanovit snížení stanovených jednotkových nákladů ve druhém referenčním období o 3,3 % ročně. Výchozí hodnota 58,09 EUR v EUR2009 je vyšší než výkonnostní cíl na úrovni Evropské unie stanovený na rok 2014 ve výši 53,92 EUR v EUR2009, protože předpokládaný objem letového provozu v roce 2014 je nižší než objem, se kterým se původně počítalo v rozhodnutí Komise 2011/121/EU (9).
(13)
Předpoklady týkající se letového provozu na druhé referenční období byly převzaty ze scénáře vývoje s nízkým letovým provozem v rámci nejnovější prognózy služby STATFOR zveřejněné 30. září 2013, která počítá s průměrným ročním nárůstem letového provozu o 1,2 %. Dlouhodobá prognóza do konce roku 2019 však s sebou nese určitý stupeň nejistoty. Z tohoto důvodu by měla Komise v souvislosti se zprávou Komise pro Výbor pro jednotné nebe uvedené v čl. 18 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 tyto předpoklady týkající se letového provozu v roce 2016 přezkoumat s ohledem na nejnovější dostupné prognózy služby STATFOR. Na základě tohoto přezkumu může Komise v odůvodněných případech rozhodnout o revizi výkonnostních cílů na úrovni Evropské unii na kalendářní roky 2017 až 2019 v souladu s čl. 17 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení.
(14)
Stanovené referenční náklady pro druhé referenční období se podle prognózy budou snižovat v průměru o 2,1 % ročně.
(15)
Kromě výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie je nutné stanovit varovné prahové hodnoty, při jejichž překročení může dojít ke spuštění varovných mechanismů uvedených v prováděcím nařízení (EU) č. 390/2013.
(16)
V souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 390/2013 se místní cíle nemusí nutně rovnat výkonnostním cílům na úrovni Evropské unie. Měly by s těmito výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie být v souladu a odpovídajícím způsobem přispívat k jejich dosažení. Plán výkonnosti, který má být podle prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 vypracován na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, by měl tento požadavek souladu a odpovídajícího příspěvku k dosažení cílů odrážet.
(17)
Toto rozhodnutí by mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení, aby se usnadnilo vypracování plánů výkonnosti podle kapitoly II prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
(18)
Opatření stanovená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti
1. Na druhé referenční období jsou výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti stanoveny v odstavcích 2 a 3.
2. Výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie týkající se efektivnosti řízení bezpečnosti uvedené v bodě 1.1 písm. a) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 jsou tyto cíle:
a)
vnitrostátní dozorové orgány dosáhnou nejpozději do 31. prosince 2019 alespoň úrovně C (10) u všech cílů řízení („bezpečnostní politika a cíle bezpečnosti“, „řízení bezpečnostních rizik“, „zajištění bezpečnosti“, „prosazování bezpečnosti“ a „kultura bezpečnosti“);
b)
nejpozději do 31. prosince 2019 dosáhnou poskytovatelé letových navigačních služeb alespoň úrovně D u cílů řízení „bezpečností politika a cíle bezpečnosti“, „řízení bezpečnostních rizik“, „zajištění bezpečnosti“ a „prosazování bezpečnosti“ a alespoň úrovně C u cíle řízení „kultura bezpečnosti“.
3. Výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie pro uplatňování klasifikace závažnosti uvedené v bodu 1.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 jsou tyto cíle:
a)
do 31. prosince 2017 a každý následující rok až do konce druhého referenčního období členské státy prostřednictvím vnitrostátních dozorových orgánů zajistí, aby byla shromážděna a oznámena agentuře EASA „celková závažnost ATM“ stanovená pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 % ročně oznámených porušení minim rozstupů a narušení dráhy v kategoriích A (vážné incidenty), B (velké incidenty) a C (významné incidenty) (11);
b)
do 31. prosince 2017 a nejpozději do roku 2019 členské státy prostřednictvím vnitrostátních dozorových orgánů zajistí, aby byla shromážděna a oznámena agentuře EASA „celková závažnost ATM“ stanovená pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 %, respektive 100 % každoročně oznámených událostí týkajících se ATM v kategoriích AA (úplná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), A (závažná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), B (částečná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM) a C (schopnost poskytovat bezpečné služby ATM, avšak v omezeném rozsahu);
c)
do 31. prosince 2017 a nejpozději do roku 2019 oznámí poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům „základní závažnost ATM“ pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 %, respektive 100 % každoročně oznámených porušení minim rozstupů a narušení dráhy v kategoriích A (vážné incidenty), B (velké incidenty) a C (významné incidenty);
d)
do 31. prosince 2017 a nejpozději do roku 2019 oznámí poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům „základní závažnost ATM“ pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 %, respektive 100 % každoročně oznámených událostí týkajících se ATM v kategoriích AA (úplná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), A (závažná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), B (částečná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM) a C (schopnost poskytovat bezpečné služby ATM, avšak v omezeném rozsahu).
Článek 2
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se životního prostředí
Výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se životního prostředí jsou na druhé referenční období tyto cíle:
1)
průměrná horizontální efektivita traťových letů dosahuje alespoň 2,6 % v roce 2019 v rámci skutečné dráhy letu podle bodu 2.1 písm. a) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013;
2)
průměrná horizontální efektivita traťových letů dosahuje alespoň 4,1 % v roce 2019 v rámci dráhy letu podle posledního podaného letového plánu podle bodu 2.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
Článek 3
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity na druhé referenční období odpovídají průměrnému zpoždění na trati z důvodu uspořádání toku letového provozu (ATFM) na let podle bodu 3.1 oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, které nepřesáhne 0,5 minuty na let za každý kalendářní rok.
Článek 4
Výkonnostní cíl na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů na druhé referenční období odpovídají průměrným stanoveným jednotkovým nákladům na traťové navigační služby podle bodu 4.1 písm. a) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 vyjádřeným v reálných hodnotách EUR2009 ve výši 56,64 EUR v roce 2015, 54,95 EUR v roce 2016, 52,98 EUR v roce 2017, 51,00 EUR v roce 2018 a 49,10 EUR v roce 2019.
Článek 5
Předpoklady
Toto rozhodnutí vychází z předpokladů uvedených v příloze.
Článek 6
Varovné prahové hodnoty
1) V případě, že se v daném kalendářním roce skutečný provoz zaznamenaný orgánem pro kontrolu výkonnosti odchýlí od předpokladů týkajících se provozu uvedených v příloze o více než 10 %, může být spuštěn varovný mechanismus na úrovni Evropské unie uvedený v čl. 19 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
2) V případě, že se v daném kalendářním roce skutečný provoz zaznamenaný orgánem pro kontrolu výkonnosti odchýlí od prognóz provozu stanovených v příslušném plánu výkonnosti uvedeném v kapitole III prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 o více než 10 %, může být spuštěn místní varovný mechanismus uvedený v čl. 19 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 11. března 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,
annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014,
ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden ja varoituskynnysten vahvistamisesta toiselle viitejaksolle 2015-2019
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2014/132/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (1) (puiteasetus) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan a alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksessa (EY) N:o 549/2004 säädetään lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän perustamisesta. Asetuksessa edellytetään erityisesti, että komissio hyväksyy unionin laajuiset suorituskykytavoitteet suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla, jotka ovat turvallisuus, ympäristö, kapasiteetti ja kustannustehokkuus. Näitä tavoitteita kokevia lisäsääntöjä on vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 390/2013 (2).
(2)
Olisi vahvistettava unionin laajuiset suorituskykytavoitteet toiselle viitejaksolle, joka kattaa vuodet 2015-2019.
(3)
Komissio nimesi 29 päivänä heinäkuuta 2010 asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan ja komission asetuksen (EU) N:o 691/2010 (3) 3 artiklan mukaisesti suorituskyvyn tarkastuselimen, jonka tehtävänä on avustaa suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa ja erityisesti unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden asettamisessa.
(4)
Unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden hyväksymisen helpottamiseksi toista viitejaksoa varten, suorituskyvyn tarkastuselin komission tukemana kuuli kaikkia asetuksen (EU) N:o 549/2004 10 artiklan 3 kohdassa mainittuja sidosryhmiä siitä, millaista lähestymistapaa ja menettelyjä tavoitteiden vahvistamisessa käytettäisiin sekä siitä, millaisten ohjeellisten raja-arvojen sisälle tavoitteiden pitäisi asettua. Sidosryhmien kuuleminen toteutettiin 25 päivän tammikuuta 2013 ja 3 päivän heinäkuuta 2013 välisenä aikana. Komission päätöksellä 98/500/EY (4) perustettu alakohtainen neuvottelukomitea osallistui työhön, ja kaikilla Euroopan siviili-ilmailualan henkilökuntaa edustavilla ammatillisilla järjestöillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa.
(5)
Suorituskyvyn tarkastuselin otti huomioon sidosryhmien kuulemisen tulokset ja ehdotti unionin laajuisia suorituskykytavoitteita kertomuksessa, joka esitettiin komissiolle 27 päivänä syyskuuta 2013. Kertomuksessa esitetään ehdotettujen tavoitteiden pohjana olevat oletukset ja perusteet, kuten sellaisten lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien ryhmien tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen kokoonpano, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö.
(6)
Tässä päätöksessä esitettävät unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ovat asetuksen (EY) N:o 549/2004 ja täytäntöönpanoasetuksen (EY) N:o 390/2013 mukaiset. Ne on laadittu yhteistyössä suorituskyvyn tarkastuselimen kanssa. Laadinnassa on otettu huomioon sidosryhmien kuulemiset sekä kannanotot, joita on saatu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 551/2004 (5) 6 artiklalla ja komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 (6) 3 artiklalla perustetulta verkon hallinnoijalta, Euroopan lentoturvallisuusvirastolta EASAlta ja kansallisilta valvontaviranomaisilta. Tavoitteet perustuvat tietoihin, jotka olivat komission ja suorituskyvyn tarkastuselimen käytettävissä 17 päivään joulukuuta 2013 mennessä.
(7)
Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet perustuvat tietoihin, jotka on saatu jäsenvaltioista, Norjasta ja Sveitsistä.
(8)
Tässä päätöksessä vahvistetut unionin laajuiset tavoitteet turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella on laadittu yhteistyössä EASAn kanssa. Hyväksyessään hyväksyttäviä menetelmiä vaatimusten täyttämiseksi ja ohjeaineistoa täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 mukaisesti, EASAn on tarkoitus selkiyttää riskianalyysivälineen luokitusten määritelmiä, jotta varmistettaisiin unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden yhdenmukainen soveltaminen suorituskyvyn kannalta keskeisellä turvallisuuden osa-alueella, varsinkin luokan C (valmiudet ilmaliikennepalvelujen turvalliseen mutta heikentyneeseen tarjontaan) määritelmän osalta. EASAa kuultiin myös muihin suorituskyvyn kannalta keskeisiin osa-alueisiin liittyvien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden osalta, jotta varmistettaisiin johdonmukaisuus ensisijaisten turvallisuustavoitteiden kanssa.
(9)
Ympäristöön liittyvää suorituskyvyn keskeistä osa-aluetta koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden asettamisen on perustuttava vuonna 2012 saavutettuun suorituskykytasoon, joka suorituskyvyn tarkastuselimen laskelmien mukaan oli tosiasiallisen lentoradan mukaisen keskimääräisen horisontaalisen reitinaikaisen lentojen tehokkuuden osalta 3,17 prosenttia ja viimeisimmän esitetyn lentosuunnitelman lentoradan mukaisen keskimääräisen horisontaalisen reitinaikaisen lennon tehokkuuden osalta 5,15 prosenttia.
(10)
Kapasiteettiin liittyvää suorituskyvyn keskeistä osa-aluetta koskevan unionin laajuisen suorituskykytavoitteen, mitattuna reitin ilmaliikennevirtojen sääntelystä johtuvana keskimääräisenä viivästyksenä, olisi viitejakson kunakin vuonna vastattava unionin laajuista suorituskykytavoitetta vuodelle 2014 niin, että otetaan huomioon toista viitejaksoa koskeva liikenne-ennuste.
(11)
Kustannustehokkuuteen liittyvää suorituskyvyn keskeistä osa-aluetta koskevat unionin laajuiset suorituskykytavoitteet olisi viitejakson kunkin vuoden osalta ilmaistava reaalisesti vuoden 2009 hintoina, jotta voitaisiin esimerkiksi tehdä vertailuja edellisen viitejakson suorituskykytasoon.
(12)
Kustannustehokkuuden odotettavissa oleva parantuminen toisella viitejaksolla olisi mitattava käyttäen perustana vuodelle 2014 määritettyjä kustannuksia, jotka olivat 6242 miljoonaa euroa (7) vuoden 2009 hintoina. Määritetyn yksikkökustannuksen lähtöarvon olisi tuoreimpien vuotta 2014 koskevien liikenneoletusten (8) perusteella oltava 58,09 euroa vuoden 2009 hintoina. Näin ollen kustannustehokkuustavoitteen olisi oltava sellainen, että määritetty yksikkökustannus pienenee 3,3 prosentilla vuosittain toisen viitejakson aikana. Lähtöarvo 58,09 euroa vuoden 2009 hintoina on korkeampi kuin vuodelle 2014 asetettu unionin laajuinen tavoite 53,92 euroa vuoden 2009 hintoina, koska vuodelle 2014 ennakoitu liikennemäärä on pienempi kuin komission päätöksessä 2011/121/EU (9) alun perin oletettiin.
(13)
Liikenneoletukset toista viitejaksoa varten on otettu STATFORin tuoreimman, 30 päivänä syyskuuta 2013 julkaistun ennusteen pienemmän vaihtoehdon skenaariosta, jonka mukaan liikenteen keskimääräinen vuotuinen kasvu on 1,2 prosenttia. Pitkään, vuoteen 2019 saakka ulottuvaan ennustejaksoon liittyy kuitenkin epävarmuuksia. Sen vuoksi komission olisi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen ilmatilan komitealle raportoinnin yhteydessä vuoteen 2016 mennessä tarkasteltava kyseisiä liikenneoletuksia uudelleen STATFORin viimeisimpien ennusteiden valossa. Tämän tarkastelun perusteella komissio voi mainitun asetuksen 17 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tarvittaessa tarkistaa unionin laajuisia suorituskykytavoitteita vuosille 2017-2019.
(14)
Toisen viitejakson määritettyjen viitekustannusten ennustetaan pienenevän keskimäärin 2,1 prosenttia vuodessa.
(15)
Unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden lisäksi olisi vahvistettava varoituskynnykset, joiden ylittyessä täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 390/2013 tarkoitetut varoitusjärjestelmät voidaan aktivoida.
(16)
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 mukaisesti paikallisten tavoitteiden ei välttämättä tarvitse olla samoja kuin unionin laajuiset tavoitteet. Niiden olisi kuitenkin oltava yhdenmukaisia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa ja myötävaikutettava riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen. Tämän yhdenmukaisuuden ja riittävän myötävaikutuksen olisi käytävä ilmi suorituskykysuunnitelmasta, joka täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 mukaisesti on laadittava toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla.
(17)
Tämän päätöksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, jotta helpotettaisiin suorituskykysuunnitelmien laatimista täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 II luvun mukaisesti.
(18)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella
1. Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet toisella viitejaksolla turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella vahvistetaan 2 ja 3 kohdassa.
2. Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet, jotka koskevat täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä I olevan 1 osan 1.1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua turvallisuudenhallinnan tehokkuuden vähimmäistasoa, ovat seuraavat:
a)
Kansallisten valvontaviranomaisten on 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä saavutettava vähintään taso C (10) kaikkien hallintatavoitteiden osalta (”turvallisuuspolitiikka ja tavoitteet”, ”turvallisuusriskien hallinta”, ”turvallisuuden varmistaminen”, ”turvallisuuden edistäminen” sekä ”turvallisuuskulttuuri”).
b)
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä saavutettava vähintään taso D hallintatavoitteiden ”turvallisuuspolitiikka ja tavoitteet”, ”turvallisuusriskien hallinta”, ”turvallisuuden varmistaminen” ja ”turvallisuuden edistäminen” osalta sekä vähintään taso C hallintatavoitteen ”turvallisuuskulttuuri” osalta.
3. Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet, jotka koskevat täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä I olevan 1 osan 1.1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun vakavuusluokituksen soveltamista, ovat seuraavat:
a)
Jäsenvaltioiden on kansallisten valvontaviranomaistensa kautta 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä ja sen jälkeen vuosittain toisen viitejakson päättymiseen saakka huolehdittava siitä, että kerätään ja raportoidaan EASAlle riskianalyysivälineen luokitusmetodologian mukaisesti määritetty ”ATM Overall” -vakavuusluokitus vähintään 80 prosentista vuosittain raportoiduista porrastusminimin alituksista ja kiitotiepoikkeamista käyttäen luokkia A (vakava vaaratilanne), B (merkittävä vaaratilanne) ja C (huomattava vaaratilanne) (11).
b)
Jäsenvaltioiden on kansallisten valvontaviranomaistensa kautta huolehdittava siitä, että kerätään ja raportoidaan EASAlle riskianalyysivälineen luokitusmetodologian mukaisesti määritetty ”ATM Overall” -vakavuusluokitus 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä vähintään 80 prosentista ja 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä vähintään 100 prosentista vuosittain raportoiduista ilmaliikenteen hallintaan liittyvistä poikkeamista käyttäen luokkia AA (täydellinen kyvyttömyys ilmaliikennepalvelujen turvalliseen tarjontaan), A (vakava kyvyttömyys ilmaliikennepalvelujen turvalliseen tarjontaan), B (osittainen kyvyttömyys ilmaliikennepalvelujen turvalliseen tarjontaan ja C (valmius ilmaliikennepalvelujen turvalliseen mutta heikentyneeseen tarjontaan).
c)
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on raportoitava kansallisille valvontaviranomaisille riskianalyysivälineen luokitusmetodologian mukaisesti määritetty ”ATM Ground” -vakavuusluokitus 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä vähintään 80 prosentista ja 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä vähintään 100 prosentista vuosittain raportoiduista porrastusminimin alituksista ja kiitotiepoikkeamista käyttäen luokkia A (vakava vaaratilanne), B (merkittävä vaaratilanne) ja C (huomattava vaaratilanne).
d)
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on raportoitava kansallisille valvontaviranomaisille riskianalyysivälineen luokitusmetodologian mukaisesti määritetty ”ATM Ground” -vakavuusluokitus 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä vähintään 80 prosentista ja 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä vähintään 100 prosentista vuosittain raportoiduista ilmaliikenteen hallintaan liittyvistä poikkeamista käyttäen luokkia AA (täydellinen kyvyttömyys ilmaliikennepalvelujen turvalliseen tarjontaan), A (vakava kyvyttömyys ilmaliikennepalvelujen turvalliseen tarjontaan), B (osittainen kyvyttömyys ilmaliikennepalvelujen turvalliseen tarjontaan ja C (valmius ilmaliikennepalvelujen turvalliseen mutta heikentyneeseen tarjontaan).
2 artikla
Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella
Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet toisella viitejaksolla ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ovat seuraavat:
1.
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä I olevan 1 osan 2.1 kohdan a alakohdassa määritelty tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen reitinaikainen lentojen tehokkuus on vähintään 2,6 prosenttia vuonna 2019.
2.
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä I olevan 1 osan 2.1 kohdan b alakohdassa määritelty viimeisimmän esitetyn lentosuunnitelman lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen reitinaikainen lentojen tehokkuus on vähintään 4,1 prosenttia vuonna 2019.
3 artikla
Unionin laajuinen suorituskykytavoite kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella
Unionin laajuinen suorituskykytavoite toisella viitejaksolla kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella on seuraava: täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä I olevan 1 osan 3.1 kohdassa määritelty keskimääräinen ilmaliikennevirtojen säätelystä reitillä johtuva viivästys lentoa kohti on enintään 0,5 minuuttia lentoa kohti kunakin vuonna.
4 artikla
Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella
Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet toisella viitejaksolla kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ovat seuraava: täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä I olevan 1 osan 4.1 kohdan a alakohdassa määritelty reitinaikaisten lennonvarmistuspalveluiden keskimääräinen unionin laajuinen määritetty yksikkökustannus ilmaistuna reaalisesti vuoden 2009 hintoina on 56,64 euroa vuonna 2015, 54,95 euroa vuonna 2016, 52,98 euroa vuonna 2017, 51,00 euroa vuonna 2018 ja 49,10 euroa vuonna 2019.
5 artikla
Oletukset
Tämä päätös perustuu liitteessä esitettyihin oletuksiin.
6 artikla
Varoituskynnykset
1. Kun suorituskyvyn tarkastuselimen kirjaama todellinen liikennemäärä poikkeaa liitteessä esitetyistä liikenneoletuksista vähintään 10 prosentilla kalenterivuoden aikana, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin laajuinen varoitusjärjestelmä voidaan aktivoida.
2. Kun suorituskyvyn tarkastuselimen kirjaama todellinen liikennemäärä poikkeaa täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 390/2013 olevassa III luvussa tarkoitetussa vastaavassa suorituskykysuunnitelmassa esitetyistä liikenne-ennusteista vähintään 10 prosentilla kalenterivuoden aikana, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu paikallinen varoitusjärjestelmä voidaan aktivoida.
7 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2014.