PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1283/2014,
annettu 2 päivänä joulukuuta 2014,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Korean tasavallasta ja Malesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien tiettyjen putkien liitososien, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet otettiin alun perin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 1514/2002 (2), jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’.
(2)
Malesiaa koskeva voimassa oleva polkumyyntitulli on 75 prosenttia, lukuun ottamatta yritystä Anggerik Laksana Sdn Bhd, johon sovelletaan 59,2 prosentin suuruista polkumyyntitullia, ja yritystä Pantech Steel Industries Sdn Bhd, johon sovelletaan 49,9 prosentin suuruista polkumyyntitullia. Korean tasavallan osalta tulli on 44 prosenttia kaikille yrityksille.
(3)
Alkuperäiset toimenpiteet pidettiin voimassa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1001/2008 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EU) N:o 363/2010 (4), jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’.
1.2 Muita kolmansia maita koskevat voimassa olevat toimenpiteet
(4)
Tämän menettelyn lisäksi polkumyyntitoimenpiteitä sovelletaan tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta (5). Kiinasta peräisin olevaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavat toimenpiteet laajennettiin koskemaan saman tuotteen Taiwanista (6), Indonesiasta (7), Sri Lankasta (8) ja Filippiineiltä (9) lähetettyä tuontia. Komissio käynnisti 3 päivänä syyskuuta 2014 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin sovellettavien ja Taiwania, Indonesiaa, Sri Lankaa ja Filippiinejä koskemaan laajennettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun. Se julkaisi vireillepanoilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä (10). Thaimaasta tapahtuvaa vientiä koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolo on päättynyt.
(5)
Tammikuussa 2013 otettiin käyttöön toimenpiteitä, jotka koskevat Venäjältä ja Turkista (11) peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia.
1.3 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(6)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, julkaisi 8 päivänä helmikuuta 2013 ilmoituksen (12) Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä.
(7)
Kesäkuun 26 päivänä 2013 komissio vastaanotti pyynnön kyseisiä toimenpiteitä koskevan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(8)
Pyynnön esitti teräksisten tyssähitsauksessa käytettävien liitososien valmistajien etuja valvova järjestö Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka edustaa tuottajia, joiden tuotanto muodostaa yli 40 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotannosta unionissa.
(9)
Pyyntö perustuu siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
(10)
Komissio käynnisti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun 15 päivänä lokakuuta 2013 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Se julkaisi vireillepanoilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä (13).
1.4 Asianomaiset osapuolet
(11)
Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, käyttäjille ja tuojille, Korean tasavallassa ja Malesiassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille sekä Korean ja Malesian viranomaisille ja pyysi niitä toimimaan yhteistyössä.
(12)
Kaikilla asianomaisilla osapuolilla oli tilaisuus esittää huomautuksensa tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää saada tulla komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemiksi.
1.4.1 Otanta
(13)
Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti, että se mahdollisesti valitsee otoksen unionin tuottajista, tuojista ja korealaisista vientiä harjoittavista tuottajista perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
a) Unionin tuottajia koskeva otanta
(14)
Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti, että se oli valinnut alustavasti unionin tuottajien otoksen, ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Otos valittiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana unionissa toteutuneiden samankaltaisen tuotteen tuotanto- ja myyntimäärien perusteella varmistaen maantieteellinen jakauma, ja se muodostui neljästä unionin tuottajasta tai unionin tuottajien ryhmästä (viisi yksittäistä yritystä), jotka sijaitsevat Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Romaniassa ja Itävallassa. Huomautuksia ei esitetty, ja alustavasti valitut yritykset sisältyivät lopulliseen otokseen.
(15)
Menettelyn käynnistämisen jälkeen komission oli kuitenkin jätettävä otoksen ulkopuolelle kaksi unionin tuottajaa, koska ne eivät toimineet yhteistyössä. Kahden jäljelle jääneen yrityksen/yritysryhmän (kolme yksittäistä yritystä) osuus unionin tuotannosta oli 49 prosenttia ja unionin myynnistä 45 prosenttia ja niillä on tuotantolaitoksia kolmessa eri maassa. Näin ollen muutetun otoksen katsottiin yhä edustavan unionin tuotannonalaa.
b) Tuojia koskeva otanta
(16)
Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Yksikään tuoja ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.
c) Korean tasavallassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(17)
Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Korean tasavallan EU-edustustoa yksilöimään muut mahdolliset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka ehkä haluaisivat osallistua tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä.
(18)
Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot, mutta vain toinen niistä suostui toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa ja osallistumaan otokseen. Sen vuoksi katsottiin, että korealaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta ei ollut tarpeellinen.
d) Malesiassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
(19)
Malesiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien vähäisen määrän vuoksi komissio ei katsonut vireillepanoilmoituksessa, että niitä koskeva otanta on tarpeen.
(20)
Komissio pyysi kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Lisäksi komissio pyysi Malesian EU-edustustoa yksilöimään muut mahdolliset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka ehkä haluaisivat osallistua tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä.
1.4.2 Kyselyvastaukset
(21)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille otokseen valituille unionin yrityksille, yhteistyössä toimivalle korealaiselle yritykselle ja kaikille tiedossa oleville malesialaisille vientiä harjoittaville tuottajille.
(22)
Yksi unionin tuottaja ei palauttanut kyselylomaketta lainkaan, ja yksi toimitti vain osittaisen vastauksen eikä vastannut puutteista ilmoittavaan kirjeeseen. Nämä kaksi unionin tuottajaa jätettiin näin ollen otoksen ulkopuolelle (ks. edellä oleva 15 kappale). Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja palautti kyselylomakkeen. Malesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista yksikään ei palauttanut kyselylomaketta.
1.4.3 Tarkastuskäynnit
(23)
Komissio hankki ja todensi kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon toistuminen todennäköistä ja onko toimenpiteiden käyttöönotto unionin edun mukaista. Tarkastuskäynnit tehtiin perusasetuksen 16 artiklan mukaisesti seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin tuottajat:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Itävalta, ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Siekman Fittings, Lohne, Saksa;
-
Vallourec Fittings SA, Ranska.
Korean tasavallassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:
-
TK Corporation, Busan.
1.5 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(24)
Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.
(25)
Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2010 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
1.6 Ilmoittaminen osapuolille
(26)
Komissio ilmoitti 12 päivänä syyskuuta 2014 kaikille asianomaisille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ehdottaa voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisen jatkamista, ja kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(27)
Tarkastelun kohteena ovat Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevat raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistetut putkien liitososat (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 mm, jollaisia käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’putkien liitososat’.
2.2 Samankaltainen tuote
(28)
Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että asianomaisissa maissa tuotetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä ja/tai unioniin ja/tai muille vientimarkkinoille viedyllä tuotteella on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset kuin unionin tuotannonalan unionissa myymillä tuotteilla.
(29)
Komissio katsoi, että kyseinen tuote on näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu samankaltainen tuote.
3. POLKUMYYNNIN TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(30)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti asianomaisista maisten tapahtuvan polkumyynnin toistumiseen.
3.1 Korean tasavalta
3.1.1 Alustavat huomautukset
(31)
Yksi suurimmista korealaisista putkien liitososien tuottajista, TK Corporation, toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseisen yhteistyössä toimineen yrityksen osuus Koreasta tulevasta putkien liitososien tuonnista oli 25-40 prosenttia (tarkkaa lukua ei anneta luottamuksellisuussyistä). TK Corporation palautti kyselylomakkeen komissiolle ja antoi tietoja kotimarkkina- ja vientimyynnistään sekä tuotantokustannuksistaan. Ottaen huomioon kyseisen yrityksen osuus Koreasta tapahtuvasta putkien liitososien viennistä komissio katsoi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Koreasta tapahtuvan polkumyynnin analyysi ja osa toistumista koskevasta analyysista voitiin tehdä yrityksen antamien tietojen perusteella. TK Corporationin antama vastaus tarkastettiin.
3.1.2 Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(32)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Koreasta tuotiin unioniin vain vähäisiä määriä putkien liitososia (alle 50 tonnia). Osan tästä määrästä myi ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja TK Corporation. Mainittu määrä ei selvästikään ollut edustava, koska sen osuus TK Corporationin tuotannosta oli alle 0,1 prosenttia. Jäi myös epäselväksi, oliko TK Corporationin tuonnista maksettu polkumyyntitulli, mikä herättää epäilyjä siitä, oliko tavara tosiasiallisesti saapunut unionin tullialueelle. Lisäksi kyseinen myynti oli tarkoitettu kolmea tiettyä hanketta varten, jossa liitososia koskivat erityisvaatimukset (mistä syystä myynti ei ollut edustavaa), ja myynti tapahtui ”pakettina” muiden (pääasiassa ruostumattomasta teräksestä valmistettujen) liitososien kanssa. Edellä mainituista syistä TK Corporationilta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tulevan putkien liitososien tuonnin perusteella ei voitu tehdä mielekästä analyysia polkumyynnistä.
(33)
Päätelmästä ilmoittamisen jälkeen TK Corporation totesi, että komission polkumyyntiä koskevan analyysin olisi pitänyt perustua yrityksen unioniin suuntautuvaan vientimyyntiin seuraavista syistä: i) yrityksen vientimyynti unioniin tarkastelua koskevalla ajanjaksolla oli merkittävä ja siten edustavaa, koska se sisälsi ”polkumyyntitullista huolimatta peräti 26 laskua ja 282 yksittäistä myyntitapahtumaa”; ii) polkumyyntitullimaksuihin liittyy epäselvyyksiä, koska osa myynnistä (joka on tarkoitettu offshore-hankkeeseen) ei ole polkumyyntitullin alaista ja toisaalta koska tuojat eivät aina maksaneet polkumyyntitullia tarkastelua koskevalla ajanjaksolla tapahtuneesta muusta myynnistä kyseisten tuotteiden virheellisen luokittelun seurauksena, minkä vuoksi tuojat eivät olleet tietoisia siitä, että niistä olisi pitänyt maksaa polkumyyntitulli. Tuojille on ilmoitettu tästä virheestä, ja ne ovat nyt maksaneet kyseiset polkumyyntitullit takautuvasti; ja iii) unioniin suuntautuvan vientimyynnin olosuhteet olivat tavanomaiset, sillä toimitusajat eivät olleet lyhyemmät eikä velotettuja hintoja ristiinkompensoitu.
(34)
Huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti. TK Corporation ei kiistänyt, että sen unioniin tapahtuvan viennin määrä oli vähäinen sekä absoluuttisesti että suhteessa yrityksen samankaltaisen tuotteen kokonaistuotantoon (alle 0,1 prosenttia). Komissio katsoo kuitenkin, että näin vähäistä määrää, niin suhteellisesti kuin absoluuttisesti ilmaistuna, ei voida pitää edustavana.
(35)
Komissio ei voinut toimitettujen asiakirjojen perusteella varmistaa, mikä osuus TK Corporationin väitetystä unioniin suuntautuneesta myynnistä oli loppujen lopuksi luokiteltu ja tuotu asianmukaisesti; myöskään väitettä, jonka mukaan hintoja ei ollut ristiinkompensoitu, ei pystytty todentamaan eikä siten hyväksymään, sillä väitettä tukevat asiakirjat toimitettiin vasta tarkastuskäynnin jälkeen. Edellä 34 kappaleessa esitetyn päätelmän mukaisesti komission ei kuitenkaan kummassakaan tapauksessa ole tarpeen antaa lopullista päätelmää, koska edes koko ilmoitettu TK Corporationin unioniin suuntautuva myyntimäärä ei ole tarpeeksi edustava.
(36)
Näin ollen komissio vahvistaa, että TK Corporationin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unioniin suuntautuvaa myyntiä ei voida käyttää mielekkään polkumyyntianalyysin perustana tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa.
3.1.3 Näyttö polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä
(37)
Komissio tutki, onko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tällöin tutkittiin seuraavat asiat: muihin kohteisiin suuntautuneen viennin hinta, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Koreassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.
3.1.3.1 Vienti Koreasta muihin kohteisiin
(38)
Koska putkien liitososien tuonti Koreasta unioniin oli vähäistä ja mainitun myynnin hintatiedot eivät ole luotettavia (ks. 32-36 kappale), komissio katsoi, että olisi käytettävä Koreasta muihin maihin suuntautuvan putkien liitososien myynnin tietoja, kun arvioidaan unioniin suuntautuvan viennin todennäköisiä hintoja siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta.
(39)
Katsottiin aiheelliseksi tarkastella ensin Koreasta Yhdysvaltoihin tapahtuvaa myyntiä, koska kyseiset markkinat ovat - toisin kuin muut Korean vientikohteet - samansuuruiset kuin unionin markkinat ja niillä on sekä lukuisia koimaisia tuottajia että paljon tuontia ja alhaiset tuontitullit, mikä tekee niistä hyvin kilpaillut markkinat. Yhdysvallat on myös niin koko Korean kuin TK Corporationinkin tärkeimpiä vientikohteita.
(40)
Tutkimuksessa tutkittiin lisäksi kaikki muu Koreasta tapahtuva putkien liitososien vientimyynti.
(41)
Polkumyyntilaskelmat tehtiin sekä Yhdysvaltojen että kaikkien muiden vientikohteiden osalta (paitsi unionin osalta 32-36 kappaleessa esitetyistä syistä).
a) Normaaliarvo
(42)
Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti TK Corporationin normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai maksettavaksi tulevien hintojen perusteella silloin, kun se oli mahdollista.
(43)
Niiden tuotelajien osalta, joiden kohdalla tämä ei ollut mahdollista, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(44)
Perustana käytettiin TK Corporationin kyselylomakkeessa ilmoittamia todellisia tuotantokustannuksia eli todellisia tuotantokustannuksia, joihin oli lisätty todelliset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
b) Vientihinta
(45)
Kuten 32-36 kappaleessa selitettiin, TK Corporationin unioniin suuntautuvaa myyntiä ei voitu käyttää polkumyyntilaskelmissa, minkä vuoksi vientihintojen perustana käytettiin sen vientiä kolmansien maiden markkinoille.
(46)
Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti käytettiin TK Corporationin vientihintaa muihin maihin, ja sitä oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle ottamalla huomioon soveltuvin osin muun muassa kuljetuskustannukset, tullit ja verot.
c) Vertailu ja oikaisut
(47)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti putkien liitososien vientihinnan painotettuun keskiarvoon noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(48)
Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa tekijöissä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tältä osin tehtiin oikaisuja sisämaarahti- ja merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten huomioon ottamiseksi.
(49)
Tarkasteltavana olevan tuotteen eri tuotelajien erottamiseksi toisistaan käytettiin alkuperäisen tuotevalvontakoodimenettelyn (PCN) 11 numeron rakennetta, jolla eri tuotelajit jäsennettiin. Polkumyyntilaskelmat tehtiin käyttäen hiukan yksinkertaistettua 7 numeron PCN-rakennetta. Eritelmiä koskeva standardi ja materiaalin laatuasteet korvattiin yksinkertaistetulla kriteerillä, jolla erotettiin hiiliteräksestä ja seosteräksestä valmistetut tuotteet. Näin tehtiin, koska todettiin, että käytetyissä standardimääritelmissä (kuten ANSI tai EN) oli vain vähän eroavaisuuksia ja materiaalin laatuastejärjestelmä noudatti käytettyä standardia. Tästä syystä yksinkertaistettu järjestelmä nosti vastaavuustasoa polkumyyntilaskelmissa (ja vahinkolaskelmissa) tuhansien tuotevalvontakoodien osalta vääristämättä itse laskelman tulosta.
(50)
TK Corporation pyysi, että komissio nostaa alkuperäisen PCN-järjestelmän 16 numeron tasolle, mutta pyyntö evättiin, koska tuote voitiin luokitella tehokkaasti käytetyn järjestelmän avulla. Lisäksi olisi huomattava, että laskettu polkumyyntimarginaali (tai vahinkomarginaali) ei kuitenkaan muuttuisi merkittävästi sen mukaan, perustuuko se 7, 11 tai 16 numeroon, koska TK Corporationin myynnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat huomattavasti eri markkinoilla.
(51)
Toinen laskemiseen liittyvä seikka koski polkumyyntilaskelmassa käytettävää määrään liittyvää menettelyä. TK Corporation väitti, että koska sen myyntilaskuissa, (potentiaalisten) asiakkaiden ohjehinnoissa ja tilinpidossa käytetään ”kappaleita” määrien ilmoittamiseen, kappaleita olisi käytettävä myös laskelman mittayksikkönä. Kyselylomakkeessa määrä pyydettiin ilmoittamaan painona, mutta osasta myyntiä TK Corporation ilmoitti määrän kappaleina. Tällaisen myynnin muuntamisen kappaleista painoksi teki TK Corporation puutteita koskevan prosessin yhteydessä. Komissio päätti, että painon ilmoittaminen on paras menettelytapa seuraavista syistä:
-
Kappalemäärän käyttäminen mittayksikkönä voisi johtaa vääristymiin keskimääräisessä yksikköhinnassa, sillä kappalemäärä ei ilmaise yhden kappaleen painoa, mikä on tarkasteltavana olevan tuotteen tapauksessa merkittävä kustannustekijä (ja siten hintatekijä).
-
Paino tarvitaan vahinkolaskelmia varten, koska unionin tuottajat käyttävät painoa ja olisi epäasianmukaista käyttää eri menetelmää polkumyynti- ja vahinkolaskelmissa (hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa).
-
Sekä unionin tullitoimipaikoissa että Korean vientilastoissa määrä ilmoitetaan tarkasteltavana olevan tuotteen painona.
(52)
Lisäksi olisi huomattava, että lasketut polkumyyntimarginaalit eivät pääosin tuntuneet muuttuvan merkittävästi sen mukaan, perustuivatko ne kappaleisiin, koska TK Corporationin myynnin keskimääräisten hintojen todettiin vaihtelevan huomattavasti eri markkinoilla.
(53)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen TK Corporation esitti uudelleen huomautuksensa siitä, että komission olisi pitänyt käyttää polkumyyntilaskelmissaan kappalemäärää painon sijaan. Yksi perusteluista oli se, että TK Corporationin myynti- ja kustannustiedot ilmoitetaan kappaleina, ja näin ollen muuntaminen painoksi johtaisi vääristymiin polkumyyntilaskelmissa.
(54)
Vertailukelpoisuudesta unionin tuotannonalaan TK Corporation totesi, että komissio ei laskenut vahinkomarginaalia ja että polkumyyntimarginaalia varten ei ole tarpeen tehdä vertailua unionin tuotannonalan kustannusten ja myyntitietojen osalta. Lisäksi TK Corporation väitti, että myyntitapahtumissa käytetty (myös unionin tuotannonalan käyttämä) mittayksikkö on kappale eikä kilogramma tai tonni.
(55)
TK Corporation ei myöskään ymmärtänyt, miksi on oleellista, että unionin tullitoimipaikoissa ja Korean vientilastoissa tiedot ilmoitetaan painona.
(56)
Edellä esitettyjä huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti. Ensiksi on tärkeää huomata, että TK Corporation ei toimittanut vaihtoehtoista polkumyyntilaskelmaa, joka olisi perustunut kappalemääriin. Vaikka yritys väittikin, että kappaleisiin perustuva laskelma antaisi tarkemman tuloksen, se ei tosiasiallisesti osoittanut sitä. Komissio toteaa uudelleen, että lasketut polkumyyntimarginaalit ovat huomattavat ja, kuten 52 kappaleessa selitetään, painon tai kappaleiden perusteella lasketuissa polkumyyntimarginaaleissa ei havaittu merkittäviä eroja. Toisin sanoen on kiistatonta, että laskettiinpa polkumyyntimarginaalit kummalla menetelmällä tahansa, tuloksena oli suuria marginaaleja. Lisäksi on tärkeää muistaa, että TK Corporation muunsi itse kappaleet painoksi myynti- ja kustannustietojensa osalta käyttäen omaa menettelyään. Niin ikään yrityksen omilla verkkosivuilla saatavilla olevassa luettelossa kullekin liitososalle ilmoitetaan likimääräinen paino.
(57)
Unionin tuotannonalan liiketapahtumat ilmoitetaan sekä painona että kappaleina, kuten komission todentamista laskuista käy ilmi. Laskutuksen lisäksi painon ilmoittaminen on menettely, jota käytetään tuotantokapasiteetin, -määrien ja -kustannusten määrittelyssä - eikä pelkästään unionissa vaan kaikkialla maailmassa, myös Koreassa. Raaka-aineet, jotka ovat tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon merkittävin kustannustekijä, ostetaan tonneina. Muut tekijät, kuten energiankulutus ja työvoima- ja rahtikustannukset, lasketaan myös painon perusteella. Unionin tuotannonala määrittelee niin ikään asiakkaille vuoden lopussa myönnettävät alennukset asiakkaan ostaman määrän (tonneina) eikä kappalemäärien perusteella. Lisäksi tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa oli laskettava myös hinnan alittavuuden marginaalit (mikä myös tehtiin, ks. 98-105 kappale), minkä vuoksi 54 kappaleessa esitetty väite, jonka mukaan Korean ja unionin tuotannonalan tietoja ei ole tarpeen verrata, on virheellinen.
(58)
Tässä tutkimuksessa kerätyt ja käytetyt maailmanlaajuiset tilastot, jotka sisältävät myös Korean vientitilastot ja unionin tullitilastot, ilmaistaan painona. Niitä käytettiin muun muassa analysoitaessa tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä Koreasta unioniin ja kolmansiin maihin. Jotta voitiin määrittää TK Corporationin osuus tästä viennistä ja verrata sen myyntimääriä unioniin kyselyvastauksessa ilmoitettuihin määriin, oli tarpeen muuntaa TK Corporationin tiedot painoksi, sillä Korean vientitilastojen ja unionin tullitilastojen muuntaminen kappaleiksi ei olisi ollut mahdollista.
(59)
On vielä syytä huomata, että myös aiemmissa tutkimuksissa (kuten alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa ja nykyisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa ensimmäisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa) ja uudemmissa tutkimuksissa, jotka koskivat saman tuotteen tuontia Venäjältä ja Turkista, käytettiin painoon perustuvaa menettelyä.
(60)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että väite, jonka mukaan laskelmien olisi perustuttava kappalemääriin, on hylättävä.
d) Polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(61)
Tällä tavalla TK Corporationille lasketut polkumyyntimarginaalit olivat vientikohteen mukaan 46 ja 27 prosenttia.
3.1.3.2 Korean tuotantokapasiteetti
(62)
Komissio ei saanut tutkimuksessa tietoa Korean kokonaistuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista miltään muulta korealaiselta tuottajalta kuin TK Corporationilta. Tästä syystä komission oli tehtävä päätelmät tältä osin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti; komission käytettävissä olevat tiedot koostuvat näin ollen TK Corporationin toimittamista todennetuista tiedoista, jotka koskivat vain kyseistä yritystä, sekä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkastelupyyntöön sisältyneistä koko maata koskevista tiedoista.
(63)
TK Corporationin ilmoittamat tiedot käyttämättömästä kapasiteetista todennettiin. Ekstrapoloimalla TK Corporationin ilmoittama käyttämätön kapasiteetti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suhteessa sen osuuteen Korean kokonaisvientimäärästä komissio laski, että Korean käyttämätön kapasiteetti olisi yhteensä vähintään 15 000 tonnia, joka on noin 25 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Tällaisen laskelman yhteydessä on kuitenkin syytä huomata, että tuotannon määrä verrattuna kokonaiskapasiteettiin on suuressa määrin yrityskohtainen, ja vaikka TK Corporation onkin yksi suurimmista korealaisista samankaltaisen tuotteen tuottajista, se on kuitenkin vain yksi monista eikä suinkaan merkittävin. Sen vuoksi komissio vertasi tätä päätelmää pyynnössä esitettyihin tietoihin.
(64)
Pyynnössä esitetyt tiedot käyttämättömästä kapasiteetista perustuivat pyynnön esittäjän arvioihin kaikkien korealaisten tuottajien kapasiteetista ja tuotantoluvuista. Kolmen suurimman tuottajan tuotantokapasiteetin arvioinnissa käytettiin julkisesti saatavilla olevia tietoja. Muiden (paljon pienempien) korealaisten tuottajien osalta julkisia tietoja ei ollut saatavilla, minkä vuoksi pyynnön esittäjä käytti muita kohtuullisia menetelmiä niiden tuotantokapasiteetin arviointiin. Lisäksi pyynnön esittäjä otti käyttämättömän kapasiteetin arvioinnissa huomioon tietyntasoisen kotimaisen kulutuksen, tuonnin Koreaan ja viennin Koreasta. Sekä tuotantokapasiteetin että käyttämättömän kapasiteetin osalta tehtiin asianmukaisia vähennyksiä sellaisten tuotelajien tuotannon huomioon ottamiseksi, jotka eivät kuulu kyseessä olevan tuotemääritelmän piiriin. Näiden tietojen kokonaisuutta pidettiin selkeästi kattavampana ja tyhjentävämpänä kuin 63 kappaleessa tarkoitettuja tietoja. Ei ole saatu huomautuksia, joissa nämä luvut kiistettäisiin. Näin ollen käytettävissä olevien tosiasioiden perusteella Korean käyttämättömän kapasiteetin arvioidaan olevan 119 300 tonnia, mikä jo sinänsä on kaksinkertainen määrä verrattuna unionin markkinoihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
3.1.3.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(65)
On syytä muistaa, että putkien liitososia käytetään pääasiassa öljy- ja kaasuteollisuudessa, rakentamisessa, energiantuotannossa, laivanrakennuksessa ja teollisuuslaitoksissa. Mikään käytettävissä olevista tiedoista ei viittaa näiden sektorien huomattavaan kasvuun Koreassa, ja siksi katsotaan Korean kotimarkkinat pysyvät varsin vakaina tulevina vuosina eivätkä tarjoava huomattavia kasvumahdollisuuksia korealaisille putkien liitososille. Korean lisäksi näiden tuotannonalojen päävientimarkkinat ovat unioni, Yhdysvallat, Lähi-idän maat ja Kaakkois-Aasia. Tutkimuksen aikana kerätyt tiedot eivät anna aihetta olettaa, että kyseisten markkinoiden kysyntä vähenisi tai kasvaisi merkittävässä määrin tulevina vuosina.
(66)
Koreasta viedään jo suuria määriä Yhdysvaltoihin, Lähi-idän maihin ja Kaakkois-Aasiaan, minkä vuoksi nämä markkinat eivät tarjoa merkittävää kasvupotentiaalia Korean tuotannonalalle. On myös syytä muistaa, että vienti Koreasta Yhdysvaltoihin tapahtuu merkittävällä polkumyynnillä (46 prosenttia). Unionin markkinat, jotka ovat maailmanlaajuisesti yhdet suurimmista markkinoista, ovat siksi houkuttelevat kasvumarkkinat, jos toimenpiteet kumotaan, koska nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi korealaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole vielä pystyneet täysin hyödyntämään niiden potentiaalia.
(67)
Koon ja markkinaolosuhteiden kannalta Yhdysvaltojen ja unionin markkinat ovat samanlaiset. Molemmilla markkinoilla on suuri määrä kotimaisia tuottajia, ja tuonnilla on merkittävä markkinaosuus. Tutkimuksessa kävi ilmi, että keskimääräinen myyntihinta unionin markkinoilla (kun otetaan huomioon sekä unionin tuottajien kokonaismyynti että unioniin tullut tuonti) oli 2 600 euroa/tonni. Keskimääräinen unionin markkinoiden hinta on siten samantasoinen kun korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien Yhdysvaltojen markkinoilla saama hinta (2 700 euroa/tonni) sillä erotuksella, että Yhdysvalloissa niihin ei sovelleta polkumyyntitullia. Koreasta unioniin suuntautuvan myynnin vähäisyys tällä hetkellä johtuu sen vuoksi todennäköisesti tarkasteltavana olevaan tuotteeseen kohdistuvista voimassa olevista toimenpiteistä. On syytä muistaa, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Yhdysvallat olivat korealaisten viejien suurin vientimarkkina. Tämä osoittaa, että unioni olisi houkutteleva markkina korealaisille viejille, ja jos tullit kumotaan, voidaan olettaa, että unionin markkinat houkuttelisivat yhtä suuria tuontimääriä kuin Yhdysvaltojen markkinat. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Koreasta peräisin olevien putkien liitososien osuus kaikesta putkien liitososien tuonnista Yhdysvaltoihin oli 20-25 prosenttia, ja niiden markkinaosuus Yhdysvaltojen markkinoista oli 10-15 prosenttia (tarkkoja lukuja ei ilmoiteta luottamuksellisuussyistä). Toisin sanoen korealaiset tuottajat todennäköisesti hyödyntävät käytettävissä olevaa ylimääräistä kapasiteettia (ks. 64 kappale) päästäkseen takaisin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.
(68)
Kuten edellä 39 kappaleessa selitetään, Yhdysvaltojen lisäksi ei olemassa toista Korean vientikohdetta, jonka perusteella voitaisiin tehdä luotettava analyysi unionin markkinoiden kehityksestä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta. Sen vuoksi tässä analyysissä ei katsota, että kaiken muihin kohteisiin kuin unioniin tai Yhdysvaltoihin suuntautuneen vientimyynnin yhdistäminen antaisi tulokseksi luotettavat keskimääräiset hinnat, koska näillä (paljon pienemmillä) markkinoilla vallitsee erilaiset olosuhteet. Kun otetaan huomioon edellä kuvatut tähän analyysiin kohdistuvat rajoitukset ja mainittujen ”muiden markkinoiden” lähitulevaisuuden kasvupotentiaalin puuttuminen, ei voida olettaa, että nämä markkinat ottaisivat vastaan huomattavia määriä lisätuontia Koreasta.
3.1.3.4 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(69)
Edellä esitetyn perusteella on todennäköistä, että polkumyynti toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tutkimus osoitti, että Koreasta Yhdysvaltoihin ja muihin kolmansiin maihin suuntautuva putkien liitososien vientimyynti tapahtui polkumyynnillä; polkumarginaali Yhdysvaltojen osalta oli 46 prosenttia ja muiden kolmansien maiden osalta 27 prosenttia.
(70)
Lisäksi Koreassa oli unionin kulutukseen nähden merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Jos tämä kapasiteetti käytettäisiin unioniin suuntautuvaan vientiin ja hintakilpailuun unionin tuottajien tai kolmansista maista tulevan merkittävän tuonnin kanssa, on erittäin todennäköistä, että vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin.
3.2 Malesia
3.2.1 Alustavat huomautukset
(71)
Koska yksikään malesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, yleisanalyysi oli tehtävä komission muista lähteistä saamien tietojen perusteella. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli tätä varten eri tilastolähteitä. Perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerätyistä tuontitilastoista (14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta) saatiin parhaimmat käytettävissä olevat tiedot, joiden perusteella laskettiin unionin markkinoiden tuontimäärät ja -hinnat. Muita lähteitä, kuten Eurostatia, ei käytetty, koska tarkasteltavana olevaa tuotetta ei voitu erottaa muista samalla 8 numeron koodilla luokitelluista tuotteista.
3.2.2 Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(72)
14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta kävi ilmi, että Malesiasta ei ollut tuontia unionin markkinoille. Sen vuoksi pääteltiin, että polkumyynti Malesiasta ei jatkunut tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
3.2.3 Näyttö polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä
(73)
Komissio tutki, onko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tällöin tutkittiin seuraavat asiat: muihin kohteisiin suuntautuneen viennin hinta, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Malesiassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.
3.2.3.1 Vienti Malesiasta muihin kohteisiin
(74)
Koska Malesiasta ei tuotu putkien liitososia unionin markkinoille, komission oli käytettävä muuta maata koskevia tietoja. Yhdysvallat katsottiin soveltuvaksi, koska sen markkinat ovat samankokoiset kuin unionin markkinat, kotimaisia tuottajia on paljon mutta myös tuonnin osuus suuri, mistä syystä kyseiset markkinat ovat erittäin kilpaillut. Lisäksi Yhdysvallat on selkeästi suurin Malesiasta peräisin olevan viennin kohde, jonka osuus Malesian viennistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli 87 prosenttia. Tällaista lähestymistapaa käytettiin jo niin edellisessä Malesiaa koskevassa tutkimuksessa kuin vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevassa arvioinnissa.
a) Normaaliarvo
(75)
Koska yksikään malesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo laskettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tarkastelupyynnössä annettujen tietojen perusteella eli arvioitujen tuotantokustannusten, joihin lisättiin 6 prosenttia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa, perusteella ilmaistuna prosentteina noudettuna lähettäjältä -tason kustannuksista. Edellä mainittua prosenttiosuutta pidetään kohtuullisena. Tätä tukee se, että ainoan tässä menettelyssä yhteistyössä toimineen yrityksen (TK Corporation) vastaava luku oli selvästi enemmän kuin 6 prosenttia.
b) Vientihinta
(76)
Koska yksikään malesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, vientihinta laskettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käyttämällä Malesiasta Yhdysvaltoihin suuntautuvan tarkasteltavana olevan tuotteen viennin hintoja, jotka saatiin Yhdysvaltojen tuontitilastoista.
c) Vertailu
(77)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti putkien liitososien vientihinnan painotettuun keskiarvoon noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(78)
Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa tekijöissä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tältä osin 75 kappaleessa mainitut myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voittoprosentti laskettiin noudettuna lähettäjältä -tasolla eikä niihin sisältynyt sisämaarahti- ja merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannuksia.
d) Polkumyyntimarginaali tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla
(79)
Edellä kuvatun menettelyn, jota käytettiin myös ensimmäisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, jolla niiden voimassaoloa jatkettiin, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’, perusteella laskettu polkumyyntimarginaali oli 57,7 prosenttia.
3.2.3.2 Malesian tuotantokapasiteetti
(80)
Koska Malesiassa yksikään yritys ei toiminut yhteistyössä, tuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista ei toimitettu mitään tietoja. Pyynnössä esitetyt tiedot viittaavat siihen, että Malesiassa kapasiteettia on käytössä kaiken kaikkiaan noin 55 000 tonnia ja käyttämätöntä kapasiteettia on 27 000 tonnia. Tähän määrään johtavassa analyysissä oli jätetty pois muiden tuotteiden tuotantokapasiteetti, ja sitä pidettiin näin ollen kohtuullisena. Malesian 27 000 tonnin käyttämätön kapasiteetti vastaa noin 40 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
3.2.3.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(81)
Kuten 65 kappaleessa selitetään, tärkeimpien tuotetta käyttävien tuotannonalojen maailmanlaajuisten markkinoiden kehityksen kannalta unionin markkinat ovat yksi putkien liitososien tärkeimmistä markkinoista, eikä tiedossa ole mitään, minkä perusteella voisi odottaa, että markkinat pienenisivät tai kasvaisivat merkittävässä määrin tulevina vuosina.
(82)
Tutkimus on osoittanut, että unionin tuottajien myyntihinnat unionin markkinoilla ovat korkeammat kuin Malesian vientihinnat muilla vientimarkkinoilla, varsinkin Yhdysvaltojen markkinoilla. Keskimääräinen unionin markkinahinta on 2 600 euroa/tonni, kun taas Yhdysvaltojen tilastojen mukaan keskimääräinen Yhdysvaltojen tuontihinta Malesiasta tulevalle tuonnille on 1 600 euroa/tonni. Näin ollen unionin markkinat olisivat houkuttelevat malesialaisille viejille, jos toimenpiteet kumotaan. Tämä on oleellista, kun otetaan huomioon Malesian käyttämätön kapasiteetti, mutta on myös muistettava, että tällä hetkellä 87 prosenttia Malesian viennistä suuntautuu Yhdysvaltoihin, jossa malesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat myyvät huomattavasti alhaisempaan hintaan.
3.2.3.4 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(83)
Edellä esitetyn perusteella on todennäköistä, että polkumyynti toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Todettiin, että Malesiasta Yhdysvaltoihin suuntautuva putkien liitososien myynti tapahtui polkumyynnillä ja että polkumyyntimarginaali oli 57,7 prosenttia.
(84)
Lisäksi Malesiassa oli unionin kulutukseen nähden merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kun otetaan huomioon unionin hintataso, tämä kapasiteetti kohdistetaan todennäköisesti ainakin osittain unioniin suuntautuvaan vientiin, jos toimenpiteet kumotaan. Voidaan myös olettaa, että siinä tapauksessa suuri osuus Yhdysvaltoihin tapahtuvasta viennistä suunnataan unioniin, koska unionin markkinoiden hinnat ovat korkeammat kuin Yhdysvaltojen markkinoiden hinnat.
3.3 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(85)
Edellä esitettyjen seikkojen eli korkeiden polkumyyntimarginaalien ja kyseisissä maissa käytettävissä olevan suuren käyttämättömän kapasiteetin sekä maiden suuren vientikapasiteetin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuden perusteella voidaan päätellä, että polkumyynnillä Korean tasavallasta ja Malesiasta tapahtuva tuonti unioniin jatkuisi, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
4. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
4.1 Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä
(86)
Unionin tuotannonalalla ei tapahtunut mitään suuria rakenteellisia muutoksia verrattuna tilanteeseen, joka kuvattiin 3 kappaleessa mainitussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1001/ 2008. Unionissa 22 tuottajan tiedettiin valmistavan samankaltaista tuotetta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.
(87)
Unionin kokonaistuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 57 736 tonnia. Komissio päätyi tähän lukuun kaikkien unionin tuotannonalasta käytettävissä olevien tietojen perusteella eli otokseen kuuluneita yrityksiä koskevien tietojen ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella.
(88)
Tutkimuksessa otokseen kuuluneiden yritysten/yritysryhmien osuus unionin tuotannosta oli 49 prosenttia ja unionin myynnistä 45 prosenttia (ks. 15 kappale). Otoksesta saadut tiedot edustavat siten unionin tuotannonalaa.
4.2 Unionin kulutus
(89)
Komissio määritteli unionin kulutuksen seuraavien perusteella: i) unionin tuotannonalan myynnin määrä unionin markkinoilla pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan ja ii) tuonti kolmansista maista 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen perusteella.
(90)
Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:
Taulukko 1
Unionin kulutus (tonnia)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus yhteensä
55 497
62 426
58 941
59 992
Indeksi (2010 = 100)
100
112
106
108
Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot.
(91)
Vuonna 2011 kulutus kasvoi 12 prosenttia vuoden 2010 tasosta. Kulutus laski uudelleen vuonna 2012 mutta pysyi vuoden 2010 tason yläpuolella (6 % kasvua). Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus väheni 8 prosenttia.
4.3 Tuonti asianomaisista maista
4.3.1 Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
Korean tasavalta
(92)
Komissio määritti tuonnin määrän 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella.
(93)
Tuonti Korean tasavallasta unioniin kehittyi seuraavasti:
Taulukko 2
Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)
301
208
204
18
Indeksi
100
69
68
6
Markkinaosuus
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indeksi
100
62
64
6
Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot.
(94)
Tarkastelujaksolla tuonti Korean tasavallasta oli erittäin vähäistä verrattuna unionin kokonaiskulutukseen. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määrä väheni edelleen 18 tonniin. Tuonti on ollut vähäistä sen jälkeen, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2002, mistä syystä sen voidaan katsoa johtuvan voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä.
Malesia
(95)
Komissio määritti tuonnin määrän 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella.
(96)
Tuonti Malesiasta unioniin kehittyi seuraavasti:
Taulukko 3
Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Malesiasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indeksi
100
0
1
1
Markkinaosuus
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indeksi
100
0
1
1
Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot.
(97)
Tarkastelujaksolla tuonti Malesiasta oli erittäin vähäistä verrattuna unionin kokonaiskulutukseen. Eniten (silti hyvin vähäinen määrä) tuotiin vuonna 2010 (19,4 tonnia), mutta vuoden 2010 jälkeen tuonti käytännöllisesti katsoen loppui. Tuonnin taso on vaihdellut sen jälkeen, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2002, mutta ei ole missään vaiheessa yltänyt tasolle, jolla se oli ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Tästä syystä voidaan katsoa, että tuonnin hyvin vähäinen määrä vuonna 2002 tapahtuneen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen johtuu voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä.
4.3.2 Asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
Korean tasavalta
(98)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se vähäinen määrä, jonka tutkimuksessa yhteistyössä toiminut yritys (TK Corporation) toi unioniin, tapahtui merkittävästi unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmilla hinnoilla (CIF-hinta). Kuten 32 kappaleessa todetaan, on kuitenkin kyseenalaista, saapuivatko tavarat tosiasiallisesti unionin tullialueelle.
(99)
Joka tapauksessa tuonti Koreasta unioniin oli erittäin vähäistä, sillä sen osuus unionin markkinoista oli ainoastaan 0,03 prosenttia (ks. 32 kappale ja taulukko 2). Koska tuonnin määrä Korean tasavallasta unioniin oli vähäinen ja tuotelajeja on useita, tuotteen hintoja ei voitu käyttää hinnan alittavuuden määrittämiseen.
(100)
Sen vuoksi Komissio käytti sen sijaan Koreasta Yhdysvaltoihin ja muihin maihin suuntautuneen viennin hintoja määrittääkseen, mikä hinnan alittavuus olisi ollut, jos korealaiset yritykset myisivät kyseisillä hinnoilla unioniin.
(101)
Koska TK Corporationin maailmanlaajuinen vienti on noin 25-40 prosenttia Koreasta peräisin olevasta putkien liitososien kokonaisviennistä, sen myynnin katsottiin edustavan Korean vientimyyntiä. Näin ollen vertailussa käytettiin kyseisiä hintoja. Komissio oikaisi hintoja ylöspäin ottaakseen asianmukaisesti huomioon tulli-, lastaus- ja käsittelymaksut.
(102)
Näin laskettu hinnan alittavuuden marginaali oli 17 prosenttia Yhdysvaltoihin suuntautuneen myynnin osalta ja 10 prosenttia maailmanlaajuisen myynnin osalta.
Malesia
(103)
Yksikään malesialainen yritys ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tilastotietojen perusteella tuonti unioniin oli tarkastelua koskevalla ajanjaksolla vähäistä (ks. taulukko 3). Koska tuonnin määrä Malesiasta unioniin oli vähäinen ja tuotelajeja on useita, tuotteen hintoja ei voitu käyttää hinnan alittavuuden määrittämiseen.
(104)
Tästä syystä komissio käytti hinnan alittavuuden määrittämiseen samaa menettelyä kuin aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa eli vertasi keskenään Malesian vientihintoja Yhdysvaltoihin ja unionin markkinoiden myyntihintoja. Komissio oikaisi hintaa ottaakseen asianmukaisesti huomioon tulli-, lastaus- ja käsittelymaksut.
(105)
Näin laskettu hinnan alittavuuden marginaali oli 34 prosenttia Yhdysvaltoihin suuntautuneen myynnin osalta. Lisäksi komissio vertasi Malesiasta muihin maihin suuntautuneen myynnin hintoja, joiden osalta hinnan alittavuuden marginaali oli 28 prosenttia.
4.3.3 Kolmansista maista tuleva tuonti
(106)
Muista kolmansista maista tarkastelujaksolla unioniin tulleen tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehitys sekä keskimääräiset tuontihinnat esitetään seuraavassa taulukossa.
Taulukko 4
Tuonti kolmansista maista
Maa
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinan kansantasavalta
Määrä (tonnia)
5 618
5 867
6 844
6 589
Indeksi
100
104
122
117
Markkinaosuus
10 %
9 %
12 %
11 %
Keskimääräinen hinta
1 125
1 261
1 544
1 426
Indeksi
100
112
137
127
Muut kolmannet maat
Määrä (tonnia)
11 668
12 938
11 630
12 036
Indeksi
100
111
100
103
Markkinaosuus
21 %
21 %
20 %
20 %
Keskimääräinen hinta
2 175
2 352
2 437
2 482
Indeksi
100
108
112
114
Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaisia maita lukuun ottamatta
Määrä (tonnia)
17 286
18 805
18 474
18 625
Indeksi
100
109
107
108
Markkinaosuus
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Keskimääräinen hinta
1 834
2 011
2 106
2 108
Indeksi
100
110
115
115
Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.
(107)
Muista kolmansista maista kuin asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 31 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Tästä suurin markkinaosuus oli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevalla tuonnilla - 11 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muu merkittävä tuonti oli peräisin Thaimaasta (4 % unionin markkinoista), Vietnamista (3 %) ja Saudi Arabiasta (ei lainkaan tuontia vuonna 2010, 4 % unionin markkinoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla).
(108)
Hinta, jolla tämä tuonti saapui unioniin, oli suhteellisen alhainen verrattuna keskimääräisiin unionin tuotannonalan hintoihin varsinkin Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin kohdalla. Vaikka Kiinan kansantasavallasta tulevaan tuontiin sovelletaan 58,6 prosentin polkumyyntitullia, kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta oli alhaisempi kuin unionin kotimainen hinta (ks. taulukko 4).
4.4 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.4.1 Yleisiä huomioita
(109)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(110)
Vahinkoanalyysiä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen sekä tilastojen perusteella. Tiedot koskivat kaikkia tiedossa olevia unionin tuottajia. Mikrotaloudelliset indikaattorit komissio arvioi otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastauksissa olevien tietojen perusteella. Tiedot koskevat otokseen valittuja unionin tuottajia. Molempien tietosarjojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.
(111)
Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttö, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä.
(112)
Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. Mikrotaloudellisia indikaattoreita koskevat luvut perustuvat ainoastaan kahdelta otokseen kuuluneelta yritykseltä tai yritysryhmältä saatuihin todennettuihin tietoihin. Tästä syystä tiedot esitetään ainoastaan indeksoidussa muodossa, jotta varmistetaan tietojen luottamuksellisuus.
4.4.2 Makrotaloudelliset indikaattorit
4.4.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(113)
Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 5
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indeksi
100
110
116
120
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indeksi
100
100,3
100,3
100,3
Kapasiteetin käyttöaste
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indeksi
100
110
116
120
Lähde: Pyyntö.
(114)
Tuotantomäärä nousi 20 prosenttia tarkastelujakson aikana. Koska unionin kulutus kasvoi vain 8 prosenttia samalla ajanjaksolla, jäljelle jäävä osuus tuotannosta suunnattiin vientiin.
(115)
Kapasiteetin käyttöaste näyttää olleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alhainen (32 %). Edellä olevassa taulukossa ilmoitettu kapasiteetti perustui tämän teollisuudenalan tavanomaisen käytännön ja aiemmissa menettelyissä käytetyn menetelmän mukaisesti teoreettiseen enimmäiskapasiteettiin (kolmivuorotyö, 6 pv/vko ja 48 vko/v). Tosiasiallisesti tuotannonala toimii kuitenkin kaksivuorotyön pohjalta viitenä päivänä viikossa ja 48 viikkoa vuodessa. Tästä syystä ilmoitettu kapasiteetti ei välttämättä kuvasta tarkoin tosiasiallista kapasiteettia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(116)
Kapasiteetin käyttöaste nousi jonkin verran tarkastelujaksolla. Käyttöasteen nousu 20 prosentilla heijastaa tuotannon määrän kasvua tarkastelujaksolla.
4.4.2.2 Myyntimäärä ja markkinaosuus
(117)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 6
Myyntimäärä ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indeksi
100
114
105
109
Markkinaosuus
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indeksi
100
101
99
100
Lähde: Pyyntö.
(118)
Myyntimäärä unionin markkinoilla nousi 14 prosenttia vuonna 2011 verrattuna vuonna 2010 myytyihin määriin. Tämän jälkeen myyntimäärät laskivat 41 350 tonniin, mikä tarkoitti 9 prosentin kasvua tarkastelujaksolla.
(119)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujakson aikana melko vakaana.
4.4.2.3 Kasvu
(120)
Unionin kulutuksen kohtuullisen kasvun myötä (+ 8 %) unionin tuotannonalan myynti kasvoi tarkastelujaksolla 9 prosenttia.
4.4.2.4 Työllisyys ja tuottavuus
(121)
Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 7
Työllisyys ja tuottavuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
1 064
1 022
979
957
Indeksi
100
96
92
90
Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
45
52
57
60
Indeksi
100
114
126
134
Lähde: Pyyntö.
(122)
Tarkastelujaksolla työntekijöiden määrä laski asteittain 10 prosenttia. Koska samanaikaisesti tuotanto kasvoi, unionin työvoiman tuottavuus, mitattuna tuotoksena (tonnia) työntekijää kohti vuodessa, nousi 34 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
4.4.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit
4.4.3.1 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät
(123)
Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 8
Myyntihinnat unionissa
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa kokonaismarkkinoilla (euroa/tonni)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Indeksi
100
100
98
94
Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Indeksi
100
94
97
94
Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot.
(124)
Myyntihinnat unionissa pienenivät 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Hinnat pysyivät suhteellisen vakaina vuosina 2010-2012 välillä, ja suurin lasku tapahtui vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
(125)
Koska tuotannossa kiinteillä kuluilla on suuri merkitys, tuotannon kasvu 20 prosentilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla johti tuotannon yksikkökustannusten pienenemiseen. Keskimääräinen yksikkömyyntihinta laski vastaavasti.
4.4.3.2 Työvoimakustannukset
(126)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 9
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskipalkka työntekijää kohti (euroa)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Indeksi
100
107
108
110
Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot.
(127)
Työntekijäkohtaisten keskimääräisten työvoimakustannusten suuntaus oli tarkastelujaksolla kasvava. Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana keskimääräiset työvoimakustannukset nousivat 10 prosenttia.
4.4.3.3 Varastot
(128)
Otokseen valittujen unionin tuottajien varastojen tasot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 10
Varastot
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Indeksi
100
93
104
111
Loppuvarastot prosentteina tuotannosta
25 %-30 %
20 %-25 %
21 %-26 %
22 %-27 %
Indeksi
100
79
83
87
Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot.
(129)
Loppuvarastot laskivat ensin 7 prosenttia vuonna 2011 verrattuna vuoteen 2010 ja kasvoivat sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 11 prosenttia verrattuna vuoteen 2010. Tuotannon tasoon verrattuna loppuvarastot laskivat 13 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
4.4.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
(130)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 11
Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)
- 20 %- - 15 %
- 15 %- - 10 %
- 10 %- - 5 %
- 14 %- - 9 %
Indeksi
100
118
151
133
Kassavirta (euroa)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investoinnit (euroa)
100
115
112
105
Investointien tuotto
- 25 %- - 20 %
- 45 %- - 40 %
- 40 %- - 35 %
- 45 %- - 40 %
Indeksi
100
81
64
80
Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot.
(131)
Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.
(132)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala kärsi huomattavia tappioita. Vuonna 2010 tuotannonalan tappiot olivat - 20 %- - 15 %. Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tappiot vähenivät 33 prosenttia, mutta tulos säilyi siitä huolimatta negatiivisena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (- 14 %- - 9 %). Nettokassavirta on unionin tuottajien kyky rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta oli positiivinen vuonna 2010. Se laski yhtäkkiä vuonna 2011 ja muuttui negatiiviseksi pysyen negatiivisena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(133)
Investointien suuntaus oli nouseva. Verrattuna vuoteen 2010 investoinnit kasvoivat 15 prosenttia vuonna 2011 ja 12 prosenttia vuonna 2012 ja pysyivät 5 prosenttia vuoden 2010 tasoa suurempina tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(134)
Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se oli - 25 %- - 20 % vuonna 2010 ja laski sitten noin - 45 %- - 40 %:iin, missä se pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
4.4.3.5 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(135)
Koska tuonti asianomaisista maista väheni merkittävästi ja oli vähäistä tarkastelujaksolla (ks. taulukko 2 ja 3), polkumyyntimarginaalin merkittävyyttä ei voida arvioida. Kun kuitenkin otetaan huomioon jäljempänä 136-144 kappaleessa esitetty arviointi, unionin tuotannonalan tilanteen todettiin olevan edelleen vaikea ja haavoittuva.
4.5 Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(136)
Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1001/2008 pääteltiin, että Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa vuonna 2002 käyttöönotetut polkumyyntitullit johtivat ainoastaan osittaiseen unionin tuotannonalan elpymiseen. Edellistä tarkastelua koskevan tarkastelujakson (tammikuu 2002-kesäkuu 2007) aikainen vahinkoindikaattoreiden (myönteinen) kehitys johtui suuressa määrin kysynnän kasvusta vuosina 2007 ja 2008.
(137)
Vuoden 2008 jälkeen unionin tuotannonalan tilanne kuitenkin huononi merkittävästi (verrattuna vuosien 2007 ja 2008 tilanteeseen). Kehitys johtui pääasiassa kysynnän pienenemisestä vuoden 2008 jälkeen.
(138)
Jotkin indikaattorit ovat kehittyneet myönteisesti vuodesta 2010 lähtien. Esimerkiksi unionin tuotanto kasvoi vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 20 prosenttia. Kasvu johtui osittain unionin kulutuksen kasvusta, joka oli kyseisenä ajanjaksona 8 prosenttia. Tuotannon kasvu johti korkeampaan kapasiteetin käyttöasteeseen, joka kasvoi yli 20 prosenttia. Unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi 9 prosenttia, mikä vastaa unionin kulutuksen kasvua, jolloin unionin yritysten markkinaosuus säilyi ennallaan. Koska työntekijöiden määrää oli vähennettiin 10 prosenttia, myös tuottavuus nousi (34 %).
(139)
Kapasiteetin käyttöaste oli kuitenkin alhainen. Tämä selittyy osittain sillä, että olemassa oleva infrastruktuuri oli suunniteltu käytettäväksi kolmivuorotyössä kuutena päivänä viikossa, ja enimmäiskapasiteetti laskettiin sen mukaisesti. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalalla tehtiin työtä kuitenkin kaksivuorotyössä viitenä päivänä viikossa.
(140)
Koska kiinteät kustannukset muodostavat merkittävän osan tuotantokustannuksista, unionin tuotannonala pysyi suuressa määrin tappiollisena tarkastelujaksolla. Vaikka taloudelliset tulokset paranivatkin 30 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, tappiot olivat silti merkittävät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (- 14 %- - 9 %).
(141)
Nämä huomattavat tappiot yhdessä huomattavan negatiivisen kassavirran kanssa ovat tärkeitä indikaattoreita, jotka todistavat unionin tuotannonalan haavoittuvaisuuden.
(142)
On syytä huomata, että neuvoston asetuksessa (EU) N:o 78/2013, jolla otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa Venäjältä ja Turkista, unionin tuotannonalan todettiin kärsineen vahinkoa ja olevan vaikeassa taloudellisessa tilanteessa. Kyseisestä menettelyä koskeva tarkastelujakso kattoi tammikuun 2008 ja syyskuun 2011 välisen ajan ja on siten osittain päällekkäinen tätä tutkimusta koskevan tarkastelujakson kanssa (14).
(143)
Edellä mainitulla asetuksella käyttöön otetuilla toimenpiteillä näyttää olleen myönteinen vaikutus, sillä useat vahinkoindikaattorit (esimerkiksi tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, kannattavuus, tuottavuus ja kulutus) osoittavat myönteistä kehitystä. Kuten tässä tutkimuksessa on osoitettu, unionin tuotannonala ei ole kuitenkaan täysin toipunut aiemmasta polkumyynnistä.
(144)
Näin ollen komissio katsoo, että unionin tuotannonalan tilanne on edelleen haavoittuva ja tietyissä suhteissa kaukana siitä tasosta, jonka sen olisi voinut odottaa saavuttavan, jos se olisi kokonaan toipunut alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta vahingosta.
5. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
5.1 Arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan
(145)
Komissio toteaa 85 kappaleessa, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi todennäköisesti asianomaisista maista tulevan polkumyynnin toistumiseen.
(146)
Tutkimus on osoittanut, että unionin tuotannonalan tilanne on haavoittuva. Vaikka tilanne paranikin hiukan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, unionin tuotannonala ei tuottanut voittoa missään vaiheessa tarkastelujaksolla.
(147)
Sen vuoksi asianomaisista maista tulevan polkumyynnin mahdollinen toistuminen pahentaisi unionin tuotannonalan epävarmaa tilannetta. Kyseisen tuonnin epäillään valtaavan unionin tuotannonalan markkinaosuuden unionin markkinoilla. Tämä johtaisi entistä alhaisempaan unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöasteeseen, mikä on yksi tärkeimmistä unionin tuotannonalan negatiivisiin tuloksiin tarkastelujaksolla vaikuttaneista tekijöistä.
(148)
Polkumyynnin mahdollinen toistuminen aiheuttaisi unionin tuotannonalalle lisää hintapaineita, mikä puolestaan myötävaikuttaisi unionin tuotannonalan taloudellisten tulosten heikkenemiseen entisestään.
(149)
Sen vuoksi komissio katsoo, että Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien toimenpiteiden kumoaminen erittäin todennäköisesti johtaisi näistä maista tulevan polkumyynnin toistumiseen, mikä taas aiheuttaisi painetta alentaa unionin tuotannonalan hintoja, vähentäisi sen myyntimääriä ja markkinaosuutta sekä pahentaisi sen taloudellista tilannetta. Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi sen vuoksi todennäköisesti vahingon toistumiseen, mikä todennäköisesti pahentaisi unionin tuotannonalan jo nyt hankalaksi todettua tilannetta.
6. UNIONIN ETU
(150)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien, tukkukauppiaiden ja käyttäjien edut.
(151)
Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(152)
Alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotto ole unionin edun vastaista. Koska kyseessä on tarkastelua koskeva tutkimus ja toimenpiteet ovat olleet voimassa vuodesta 2002 lähtien, analyysissä voidaan arvioida voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eri osapuoliin.
(153)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin toistumista ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.
6.1 Unionin tuotannonalan etu
(154)
Vaikka voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet estivät polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin unionin markkinoille, unionin tuotannonala on vaikeassa tilanteessa, kuten eräiden keskeisten vahinkoindikaattorien negatiiviset suuntaukset osoittavat.
(155)
Jos toimenpiteiden annetaan raueta, on todennäköistä, että asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä lisääntyisi huomattavasti. Tällainen tuonti johtaisi todennäköisesti muun muassa markkinaosuuden menetyksiin, myyntihintojen laskuun, kapasiteetin käyttöasteen pienenemiseen ja yleisesti ottaen unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen.
(156)
Sen vuoksi komissio katsoo, että Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa ei olisi vastoin unionin tuotannonalan etua.
6.2 Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu
(157)
Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavaa kielteistä vaikutusta unionin tuojien ja käyttäjien tilanteeseen. Yksikään tuoja tai käyttäjä ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Koska ei ole näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet ovat merkittävästi vaikuttaneet näihin ryhmiin, voidaan päätellä, ettei toimenpiteiden jatkamisella ole merkittävää kielteistä vaikutusta unionin tuojiin ja käyttäjiin.
6.3 Unionin etua koskevat päätelmät
(158)
Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei mistään pakottavasta syystä ole unionin edun mukaista olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä Korean tasavallasta ja Malesiasta tulevien putkien liitososien tuonnissa.
7. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(159)
Edellä esitettyjen päätelmien perusteella katsotaan perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien tiettyjen putkien liitososien tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa.
(160)
Tässä tutkimuksessa on kuitenkin osoitettu, että unionin tuotannonalan yleinen tilanne on vähitellen parantumassa, ja Venäjältä ja Turkista peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontiin sovellettavien lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla vuonna 2013 (ks. 5 kappale) vaikuttaa niin ikään olleen myönteinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, kuten 143 kappaleessa selitetään. Näin ollen kattavan vahinkoanalyysin perusteella sekä toimenpiteiden voimassa ollessa tapahtuvan todennäköisen markkinakehityksen johdosta arvioitiin, että vähemmän kuin viisi vuotta kestävän ajanjakson pitäisi riittää unionin tuotannonalan taloudellisen ja rahoituksellisen aseman lopulliseen toipumiseen.
(161)
Unionin tuotannonalan tilannetta ja vahinkoanalyysiä ei myöskään voida arvioida pelkästään Korean tasavallasta ja Malesiasta tulevan (mahdollisen) tuonnin perusteella - unionin tuotannonalaan vaikuttavat myös muu tuonti ja tähän tuontiin sovellettavat toimenpiteet, varsinkin edellä mainitut Venäjään ja Turkkiin kohdistuvat toimenpiteet.
(162)
Sen vuoksi katsotaan, että ottaen huomioon tämän tapauksen erityiset olosuhteet toimenpiteiden voimassaoloa ei poikkeuksellisesti pitäisi jatkaa perusasetuksessa säädetyllä täydellä viiden vuoden ajanjaksolla vaan niiden voimassaolon pitäisi päättyä samaan aikaan kuin Turkista ja Venäjältä peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolon. Toimenpiteiden voimassaolon yhtenäistäminen mahdollistaisi myös sen, että mahdollisten polkumyyntikäytäntöjen vaikutusta unionin tuotannonalaan voidaan myöhemmin tutkia kattavasti ja johdonmukaisesti, jos tällainen tutkimus osoittautuu tulevaisuudessa tarpeelliseksi.
(163)
Venäjältä ja Turkista peräisin olevien putkien liitososien tuontiin tällä hetkellä sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyy 29 päivänä tammikuuta 2018. Näin ollen Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin sovellettavat lopulliset polkumyyntitoimenpiteet olisi yhtenäistettävä kyseisten toimenpiteiden kanssa, ja niiden voimassaolon olisi päätyttävä samaan aikaan.
(164)
Teräksisten tyssähitsauksessa käytettävien liitososien valmistajien etuja valvova järjestö Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union on yhtä mieltä siitä, että ehdotettu toimenpiteiden voimassaolon päättymispäivä mahdollistaisi yhtenäisen tarkastelumenettelyn tulevaisuudessa, jos tällaista pyydetään, ja siten useista maista tulevaa tuontia käsittävän kattavan polkumyynti- ja vahinkoanalyysin. Se väitti kuitenkin, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonti kaikista maista on lisääntynyt voimakkaasti ja että kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta on laskenut jyrkästi. Tämä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys on väitetysti johtanut unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen, minkä vuoksi olosuhteet eivät ole enää sellaiset, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto lyhyemmäksi ajanjaksoksi kuin viideksi vuodeksi olisi perusteltua.
(165)
Komissio huomauttaa, että väite tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisestä kehityksestä (eli tuonnin lisääntyminen alhaisemmilla hinnoilla) perustuu julkisesti saatavilla oleviin Eurostatin tietoihin, joihin sisältyy tuotelajeja, jotka eivät kuulu tämän tutkimuksen piiriin. Komission käytettävissä olevat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeiset tuontitilastot, jotka koskevat vain tarkasteltavana olevaa tuotetta, osoittavat sen sijaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen tuonti on vähentynyt 10-15 prosenttia, joskin kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta on niin ikään alentunut (15-20 %). Muun unionin tuotannonalan tilannetta koskevan näytön puuttuessa komissio katsoo, että tarkasteltavana olevan tuotteen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys ei muuta komission päätelmiä siitä, mikä on asianmukaisen ajanjakso lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaololle (ks. 160-163 kappale). Sen vuoksi tämä väite hylätään.
(166)
Ottaen huomioon polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyydestä tehdyt päätelmät katsotaan siksi, että neuvoston asetuksella (EY) N:o 1001/2008, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EU) N:o 363/2010, voimassa pidetyt Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin sovellettavat voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet pidetään voimassa 29 päivään tammikuuta 2018.
(167)
Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa sellaisia Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevia, raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistettuja putkien liitos- ja muita osia (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 millimetriä ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (Taric-koodit 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098).
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:
Maa
Yritys
Tulli (%)
Taric-koodit
Malesia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Kaikki muut yritykset
75,0
A999
Korean tasavalta
Kaikki yritykset
44,0
-
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sen voimassaolo päättyy 29 päivänä tammikuuta 2018.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 2014.