NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1163/2014
ze dne 22. října 2014
o poplatcích za dohled
(ECB/2014/41)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na druhý pododstavec čl. 4 odst. 3, článek 30 a druhý pododstavec čl. 33 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na veřejnou konzultaci a analýzu provedenou v souladu s čl. 30 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1024/2013 zřizuje jednotný mechanismus dohledu, který se skládá z Evropské centrální banky (ECB) a vnitrostátních příslušných orgánů.
(2)
Podle nařízení (EU) č. 1024/2013 ECB odpovídá za účinné a konzistentní fungování jednotného mechanismu dohledu nad všemi úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi a smíšenými finančními holdingovými společnostmi ve všech členských státech eurozóny, jakož i v členských státech mimo eurozónu, které navázaly úzkou spolupráci s ECB. Pravidla a postupy, kterými se řídí spolupráce ECB s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu, jsou vymezeny v nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (2).
(3)
Článek 30 nařízení (EU) č. 1024/2013 stanoví, že ECB uloží úvěrovým institucím usazeným v zúčastněných členských státech a v zúčastněném členském státě zřízeným pobočkám úvěrových institucí usazených v nezúčastněném členském státě roční poplatek za dohled. Tyto poplatky, které ECB ukládá, by měly pokrývat a neměly by překračovat náklady vzniklé ECB v souvislosti s úkoly, které jí byly svěřeny podle článků 4 až 6 nařízení (EU) č. 1024/2013.
(4)
Roční poplatek za dohled by měl sestávat z částky, kterou by měly každoročně platit všechny úvěrové instituce usazené v zúčastněných členských státech a v zúčastněném členském státě zřízené pobočky úvěrových institucí usazených v nezúčastněném členském státě, nad nimiž je vykonáván dohled v rámci jednotného mechanismu dohledu.
(5)
V rámci jednotného mechanismu dohledu je odpovědnost ECB a jednotlivých vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti dohledu rozdělena na základě významu dohlížených subjektů.
(6)
ECB má pravomoc vykonávat přímý dohled nad významnými úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi, smíšenými finančními holdingovými společnostmi usazenými v zúčastněných členských státech a nad v zúčastněném členském státě zřízenými pobočkami významných úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech.
(7)
ECB rovněž vykonává dozor nad fungováním jednotného mechanismu dohledu, jenž zahrnuje všechny úvěrové instituce, ať významné, či méně významné. ECB má ve vztahu ke všem úvěrovým institucím usazeným v zúčastněných členských státech výlučnou pravomoc vydávat povolení k činnosti úvěrové instituce, povolení odejmout a posuzovat nabývání a zcizování kvalifikovaných účastí.
(8)
Vnitrostátní příslušné orgány odpovídají za přímý dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty, aniž by byla dotčena pravomoc ECB vykonávat přímý dohled v konkrétních případech, kdy je to nezbytné k zajištění důsledného uplatňování vysokých standardů dohledu. Toto sdílení pravomocí v oblasti dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu a s tím související náklady vzniklé ECB jsou zohledněny při rozdělení částky, která má být získána zpět prostřednictvím poplatků za dohled, mezi kategorie významných dohlížených subjektů a méně významných dohlížených subjektů.
(9)
Čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 vyžaduje, aby ECB prostřednictvím nařízení a rozhodnutí zveřejnila podrobné operační postupy pro provádění úkolů, které jsou jí svěřeny nařízením (EU) č. 1024/2013.
(10)
Podle čl. 30 odst. 3 nařízení (EU) č. 1024/2013 mají poplatky vycházet z objektivních kritérií souvisejících s důležitostí a rizikovým profilem dotyčných úvěrových institucí, včetně jejích rizikově vážených aktiv.
(11)
Poplatky se vypočítávají na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států. To znamená, že jsou-li úvěrové instituce součástí dohlížené skupiny usazené v zúčastněných členských státech, vypočte se a platí se jeden poplatek na úrovni skupiny.
(12)
Při výpočtu ročního poplatku za dohled by se neměly brát v úvahu dceřiné společnosti usazené v nezúčastněných členských státech. V této souvislosti a s cílem určit relevantní faktory pro výpočet poplatku pro dohlíženou skupinu by měly být poskytovány subkonsolidované údaje za všechny dceřiné společnosti a provozy kontrolované mateřským podnikem v zúčastněných členských státech. Náklady na tvorbu těchto subkonsolidovaných údajů však mohou být vysoké, a dohlížené subjekty by proto měly mít možnost zvolit si poplatek vypočtený na základě údajů poskytnutých na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států včetně dceřiných společností usazených v nezúčastněných členských státech, i když by to mohlo mít za následek vyšší poplatek.
(13)
Instituce uvedené v čl. 2 odst. 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (3) jsou vyňaty z úkolů v oblasti dohledu svěřených ECB podle nařízení (EU) č. 1024/2013, a ECB jim proto nebude poplatky ukládat.
(14)
Nařízení má obecnou působnost, je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech eurozóny. Je proto vhodným právním nástrojem pro zakotvení praktických postupů k provedení článku 30 nařízení (EU) č. 1024/2013.
(15)
V souladu s čl. 30 odst. 5 nařízení (EU) č. 1024/2013 není tímto nařízením dotčeno právo vnitrostátních příslušných orgánů ukládat poplatky v souladu s vnitrostátním právem a v rozsahu, v jakém úkoly v oblasti dohledu nebyly svěřeny ECB, nebo pokud jde o náklady na spolupráci s ECB, na pomoc ECB a při jednání podle pokynů ECB, v souladu s příslušným právem Unie a s výhradou ujednání k provedení nařízení (EU) č. 1024/2013, včetně článků 6 a 12,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví:
a)
postupy pro výpočet celkové výše ročních poplatků za dohled ukládaných ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám;
b)
metodiku a kritéria pro výpočet ročního poplatku za dohled hrazeného každým dohlíženým subjektem a každou dohlíženou skupinou;
c)
postup pro výběr ročních poplatků za dohled ze strany ECB;
2. Celková výše ročních poplatků za dohled zahrnuje roční poplatek za dohled nad každým významným dohlíženým subjektem nebo skupinou a každým méně významným dohlíženým subjektem nebo skupinou a ECB ji vypočítává na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států.
Článek 2
Definice
Není-li uvedeno jinak, platí pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení (EU) č. 1024/2013 a nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) spolu s těmito definicemi:
1.
„ročním poplatkem za dohled“ se rozumí poplatek, který se platí za každý dohlížený subjekt a každou dohlíženou skupinu a který se vypočte v souladu s postupy vymezenými v čl. 10 odst. 6;
2.
„ročními náklady“ se rozumí částka určená v souladu s ustanoveními článku 5, kterou ECB za určité období placení poplatků získá zpět prostřednictvím ročních poplatků za dohled;
3.
„poplatníkem“ se rozumí úvěrová instituce nebo pobočka, která platí poplatek v souladu s článkem 4 a které je určena výzva k zaplacení poplatku;
4.
„faktory pro výpočet poplatku“ se rozumí údaje o dohlíženém subjektu nebo dohlížené skupině vymezené v čl. 10 odst. 3 písm. a), které se používají pro výpočet ročního poplatku za dohled;
5.
„výzvou k zaplacení poplatku“ se rozumí výzva vydaná v souladu s tímto nařízením příslušnému poplatníkovi, v níž je vymezen roční poplatek za dohled, který má tento poplatník platit;
6.
„úvěrovou institucí, která platí poplatek“ se rozumí úvěrová instituce usazená v zúčastněném členském státě;
7.
„pobočkou, která platí poplatek“ se rozumí pobočka zřízená v zúčastněném členském státě úvěrovou institucí usazenou v nezúčastněném členském státě;
8.
„obdobím placení poplatku“ se rozumí kalendářní rok;
9.
„prvním obdobím placení poplatku“ se rozumí časové období, které začíná dnem, ve který ECB převezme úkoly, které jí byly svěřeny nařízením (EU) č. 1024/2013, a které končí koncem kalendářního roku, ve kterém ECB tyto úkoly převezme;
10.
„skupinou subjektů, které platí poplatek“ se rozumí i) dohlížená skupina a ii) určitý počet poboček, které platí poplatek, které se v souladu s čl. 3 odst. 3 považují za jednu pobočku;
11.
„členským státem“ se rozumí členský stát Unie;
12.
„celkovými aktivy“ se rozumí celková hodnota aktiv určená v souladu s článkem 51 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17). V případě skupiny subjektů, které platí poplatek, se do celkových aktiv nezapočítávají dceřiné společnosti usazené v nezúčastněných členských státech a třetích zemích;
13.
„celkovou rizikovou expozicí“ se ve vztahu ke skupině subjektů, které platí poplatek, a ve vztahu k úvěrové instituci, která platí poplatek a která není součástí skupiny subjektů, které platí poplatek, rozumí objem určený na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a vypočtený za použití čl. 92 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (4).
Článek 3
Obecná povinnost platit roční poplatek za dohled
1. ECB uloží ve vztahu ke každému dohlíženému subjektu a každé dohlížené skupině roční poplatek za dohled za každé období placení poplatku.
2. Roční poplatek za dohled za každý dohlížený subjekt a každou dohlíženou skupinu se stanoví ve výzvě k zaplacení poplatku vydané poplatníkovi, který má tento poplatek platit. Poplatník je adresátem výzvy k zaplacení poplatku a jakéhokoli oznámení nebo sdělení ze strany ECB v souvislosti s poplatky za dohled. Poplatník odpovídá za zaplacení ročního poplatku za dohled.
3. Dvě či více poboček zřízených toutéž úvěrovou institucí ve stejném zúčastněném členském státě, které platí poplatek, se považují za jednu pobočku. Pobočky, které platí poplatek, zřízené toutéž úvěrovou institucí v různých zúčastněných členských státech, se za jednu pobočku nepovažují.
4. Pobočky, které platí poplatek, se pro účely tohoto nařízení považují za oddělené od dceřiných společností téže úvěrové instituce usazených v témže zúčastněném členském státě.
Článek 4
Poplatník
1. Poplatníkem ročního poplatku za dohled je:
a)
úvěrová instituce, která platí poplatek, jedná-li se o úvěrovou instituci, která platí poplatek a která není součástí dohlížené skupiny;
b)
pobočka, která platí poplatek, jedná-li se o pobočku, která platí poplatek a která není spojena s jinou pobočkou, která platí poplatek;
c)
subjekt určený v souladu ustanoveními odstavce 2, jedná-li se o dohlíženou skupinu subjektů, které platí poplatek.
2. Aniž by byla dotčena ujednání v rámci skupiny subjektů, které platí poplatek, týkající se rozdělení nákladů, považuje se skupina subjektů, které platí poplatek, za jednu jednotku. Každá skupina subjektů, které platí poplatek, jmenuje poplatníka za celou skupinu a totožnost tohoto poplatníka oznámí ECB. Poplatník musí být usazen v zúčastněném členském státě. Toto oznámení se považuje za platné, pouze pokud:
a)
uvádí názvy všech dohlížených subjektů ve skupině, na něž se oznámení vztahuje;
b)
je podepsáno jménem všech dohlížených subjektů ve skupině;
c)
je ECB doručeno nejpozději do 1. července každého roku, aby bylo zohledněno při vydání výzvy k zaplacení poplatku pro následující období placení poplatku.
Je-li ECB včas doručeno více než jedno oznámení za skupinu subjektů, které platí poplatek, má přednost oznámení, které bylo ECB doručeno jako poslední před uplynutím lhůty.
3. Aniž by byl dotčen odstavec 2, vyhrazuje si ECB právo určit poplatníka.
ČÁST II
VÝDAJE A NÁKLADY
Článek 5
Roční náklady
1. Základem pro stanovení ročních poplatků za dohled jsou roční náklady, které se získávají zpět prostřednictvím ročních poplatků za dohled.
2. Výše ročních nákladů se stanoví na základě výše ročních výdajů, které sestávají ze všech výdajů, které ECB vznikly v příslušném období placení poplatku a které přímo či nepřímo souvisejí s úkoly ECB v oblasti dohledu.
Celková výše ročních poplatků za dohled pokrývá, ale nepřekračuje náklady vzniklé ECB v souvislosti s úkoly v oblasti dohledu v průběhu příslušného období placení poplatku.
3. Při stanovení výše ročních nákladů ECB zohlední:
a)
výši všech poplatků za předchozí období placení poplatku, kterou nebylo možné vybrat;
b)
všechny platby úroků přijaté v souladu s článkem 14;
c)
všechny částky přijaté nebo navrácené v souladu s čl. 7 odst. 3.
Článek 6
Odhad a stanovení ročních nákladů
1. Aniž by byla dotčena zpravodajská povinnost podle nařízení (EU) č. 1024/2013, ECB do konce každého kalendářního roku vypočte odhadované roční náklady za období placení poplatku pro následující kalendářní rok.
2. ECB stanoví skutečné roční náklady za určité období placení poplatku do čtyř měsíců po skončení tohoto období placení poplatku.
3. Odhadované roční náklady a skutečné roční náklady slouží jako základ pro výpočet celkové výše ročních poplatků za dohled uvedené v čl. 9 odst. 1.
ČÁST III
STANOVENÍ ROČNÍHO POPLATKU ZA DOHLED
Článek 7
Nové dohlížené subjekty nebo změna statusu
1. Je-li nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou vykonáván dohled pouze po část období placení poplatku, vypočte se roční poplatek za dohled podle počtu celých měsíců během období placení poplatku, po které je nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou vykonáván dohled.
2. Pokud se v návaznosti na příslušné rozhodnutí ECB změní status dohlíženého subjektu či dohlížené skupiny z významného na méně významný nebo naopak, vypočte se roční poplatek za dohled na základě počtu měsíců, v nichž byl dohlížený subjekt či dohlížená skupina významným nebo méně významným subjektem či skupinou v poslední den měsíce.
3. Pokud se výše uloženého ročního poplatku za dohled liší od výše poplatku vypočtené v souladu s odstavci 1 nebo 2, ECB poplatníkovi příslušnou částku vrátí, nebo mu vystaví dodatečnou fakturu k úhradě.
Článek 8
Rozdělení ročních nákladů mezi významné a méně významné dohlížené subjekty
1. Za účelem výpočtu ročního poplatku za dohled, který se platí za každý dohlížený subjekt a dohlíženou skupinu, se roční náklady dělí na dvě části, z nichž jedna je pro každou kategorii dohlížených subjektů a dohlížených skupin, takto:
a)
roční náklady, které se získají zpět od významných dohlížených subjektů;
b)
roční náklady, které se získají zpět od méně významných dohlížených subjektů.
2. Roční náklady se v souladu s odstavcem 1 rozdělí na základě nákladů příslušných funkčních oblastí, které vykonávají přímý dohled nad významnými dohlíženými subjekty a nepřímý dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty.
Článek 9
Výše ukládaných poplatků
1. Celková výše ročních poplatků za dohled, které ECB uloží, je součtem:
a)
odhadovaných ročních nákladů za stávající období placení poplatku podle schváleného rozpočtu na období placení poplatku;
b)
přeplatku či nedoplatku za předchozí období placení poplatku, který se určí tak, že se skutečné roční náklady vzniklé za předchozí období placení poplatku odečtou od odhadovaných ročních nákladů za předchozí období placení poplatku.
2. ECB určí pro každou kategorii dohlížených subjektů a dohlížených skupin celkovou částku, která má být prostřednictvím ročních poplatků za dohled vybrána; tato částka se zveřejňuje do 30. dubna příslušného období placení poplatku na internetových stránkách ECB.
Článek 10
Roční poplatek za dohled, který se platí za dohlížené subjekty nebo dohlížené skupiny
1. Roční poplatek za dohled, který se platí za každý významný dohlížený subjekt nebo významnou dohlíženou skupinu, se stanoví tak, že se částka, která má být vybrána od kategorie významných dohlížených subjektů a významných dohlížených skupin přidělí jednotlivým významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám na základě příslušných faktorů pro výpočet poplatku.
2. Roční poplatek za dohled, který se platí za každý méně významný dohlížený subjekt nebo méně významnou dohlíženou skupinu, se stanoví tak, že se částka, která má být vybrána od kategorie méně významných dohlížených subjektů a méně významných dohlížených skupin přidělí jednotlivým méně významným dohlíženým subjektům a méně významným dohlíženým skupinám na základě příslušných faktorů pro výpočet poplatku.
3. Faktory pro výpočet poplatku na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států se vypočítají na níže uvedeném základě.
a)
Faktory pro výpočet poplatku, které se použijí pro stanovení ročního poplatku za dohled, který se platí za každý dohlížený subjekt nebo dohlíženou skupinu, je výše:
i)
celkových aktiv;
ii)
celkové rizikové expozice (V případě pobočky, která platí poplatek, se má za to, že celková riziková expozice je rovna nule.)
k referenčnímu datu.
b)
Údaje týkající se faktorů pro výpočet poplatku jsou určeny a shromažďovány v souladu s rozhodnutím ECB, které vymezuje příslušnou metodiku a postupy. Toto rozhodnutí bude zveřejněno na internetových stránkách ECB.
c)
Pro účely výpočtu faktorů pro výpočet poplatku by dohlížené skupiny zpravidla neměly zahrnovat aktiva dceřiných společností v nezúčastněných členských státech a třetích zemích. Dohlížené skupiny se mohou rozhodnout, že tato aktiva při stanovení faktorů pro výpočet poplatku zahrnou.
d)
V případě dohlížených subjektů nebo dohlížených skupin, které jsou klasifikovány jako méně významné na základě čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013, nepřesahuje faktor pro výpočet poplatku, kterým jsou celková aktiva, 30 miliard EUR.
e)
Relativní váha používaná ve vztahu k faktorům pro výpočet poplatku je:
i)
celková aktiva: 50 %;
ii)
celková riziková expozice: 50 %.
4. Poplatníci poskytují faktory pro výpočet poplatku s referenčním datem 31. prosince předcházejícího roku a vnitrostátnímu příslušnému orgánu předávají údaje vyžadované pro výpočet ročních poplatků za dohled ze strany ECB do konce pracovní doby 1. července roku následujícího po uvedeném referenčním datu, nebo v následující pracovní den, pokud 1. červenec není dnem pracovním. Sestavují-li dohlížené subjekty roční účetní závěrku ke konci účetního roku, který se liší od roku kalendářního, mohou poplatníci poskytnout faktory pro výpočet poplatku s referenčním datem, kterým je konec jejich účetního roku. Vnitrostátní příslušné orgány tyto údaje předávají ECB v souladu s postupy, které stanoví ECB. Součet celkových aktiv všech poplatníků a součet celkových rizikových expozic všech poplatníků se zveřejňuje na internetových stránkách ECB.
5. Pokud poplatník faktory pro výpočet poplatku neposkytne, určí ECB faktory pro výpočet poplatku podle metodiky vymezené v rozhodnutí ECB. Neposkytnutí faktorů pro výpočet poplatku v souladu s odstavcem 4 tohoto článku se považuje za porušení tohoto nařízení.
6. Výpočet ročního poplatku za dohled, který má každý poplatník platit, se provádí, jak je uvedeno níže.
a)
Roční poplatek za dohled je součtem minimální složky poplatku a proměnné složky poplatku.
b)
Minimální složka poplatku se vypočítá jako pevný procentní podíl z celkové výše ročních poplatků za dohled za každou kategorii dohlížených subjektů a dohlížených skupin, jež se stanoví v souladu s články 8 a 9. Pro kategorii významných dohlížených subjektů a významných dohlížených skupin tvoří pevný procentní podíl 10 %. Tato částka se rovným dílem dělí mezi všechny poplatníky. Pro významné dohlížené subjekty a významné dohlížené skupiny s celkovými aktivy do 10 miliard EUR se minimální složka poplatku snižuje na polovinu. Pro kategorii méně významných dohlížených subjektů a méně významných dohlížených skupin tvoří pevný procentní podíl 10 %. Tato částka se rovným dílem dělí mezi všechny poplatníky. Minimální složka poplatku představuje spodní hranici ročního poplatku za dohled na poplatníka.
c)
Proměnná složka poplatku je rozdíl mezi celkovou výší ročních poplatků za dohled za každou kategorii dohlížených subjektů, jež se stanoví v souladu s články 8 a 9, a minimální složkou poplatku pro tutéž kategorii. Proměnná složka poplatku se jednotlivým poplatníkům v každé kategorii přiřazuje podle podílu jednotlivého poplatníka na součtu vážených faktorů pro výpočet poplatku všech poplatníků, jež se stanoví v souladu s odstavcem 3.
Na základě výpočtu provedeného podle předcházejících odstavců a faktorů pro výpočet poplatku poskytnutých podle odstavce 4 tohoto článku stanoví ECB roční poplatek za dohled, který má každý poplatník hradit. Roční poplatek za dohled, který má být uhrazen, bude poplatníkovi oznámen prostřednictvím výzvy k zaplacení poplatku.
ČÁST IV
SPOLUPRÁCE S VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY
Článek 11
Spolupráce s vnitrostátními příslušnými orgány
1. Předtím, než rozhodne o konečné výši poplatku, ECB s cílem zajistit, aby dohled byl i nadále nákladově efektivní a přiměřený pro všechny dotčené úvěrové instituce a pobočky, komunikuje s vnitrostátními příslušnými orgány. Za tímto účelem ECB ve spolupráci s vnitrostátními příslušnými orgány vytvoří a zavede vhodný komunikační kanál.
2. Pokud o to ECB požádá, vnitrostátní příslušné orgány ECB napomáhají při ukládání poplatků.
3. V případě úvěrových institucí v zúčastněných členských státech mimo eurozónu, jejichž úzká spolupráce s ECB nebyla pozastavena ani ukončena, vydá ECB vnitrostátnímu příslušnému orgánu daného členského státu pokyny, pokud se týká předání faktorů pro výpočet poplatku a fakturace ročního poplatku za dohled.
ČÁST V
FAKTURACE
Článek 12
Výzva k zaplacení poplatku
1. ECB každoročně vydává výzvu k zaplacení poplatku adresovanou každému poplatníkovi.
2. Výzva k zaplacení poplatku upřesňuje, jakým způsobem se roční poplatek za dohled platí. Poplatník je povinen splnit požadavky, které jsou ve výzvě k zaplacení poplatku uvedeny ohledně placení ročního poplatku za dohled.
3. Částku splatnou na základě výzvy k zaplacení poplatku poplatník zaplatí do 35 dnů ode dne vydání výzvy k zaplacení poplatku.
Článek 13
Oznámení výzvy k zaplacení poplatku
1. Poplatník odpovídá za aktualizaci kontaktních údajů pro účely předložení výzvy k zaplacení poplatku a oznámí ECB jakékoli změny kontaktních údajů (tj. jméno, funkce, organizační jednotka, adresa, e-mailová adresa, telefonní číslo, faxové číslo). Poplatník oznámí ECB jakékoli změny kontaktních údajů nejpozději do 1. července každého období placení poplatku. Kontaktní údaje se týkají fyzické osoby nebo pokud možno funkce v rámci organizace poplatníka.
2. Výzvu k zaplacení poplatku ECB oznámí kterýmkoli z těchto způsobů: a) elektronicky nebo jiným srovnatelným komunikačním prostředkem, b) faxem, c) expresní kurýrní službou, d) doporučenou poštou s doručenkou, e) osobním předáním či doručením. Výzva k zaplacení poplatku je platná bez podpisu.
Článek 14
Úrok v případě neplacení
Aniž je dotčen jakýkoli jiný nápravný prostředek, který má ECB k dispozici, nabíhá v případě částečného placení, neplacení či nedodržení podmínek placení uvedených ve výzvě k zaplacení poplatku každodenní úrok z dlužné částky ročního poplatku za dohled s úrokovou sazbou ve výši hlavní refinanční sazby ECB plus 8 procentních bodů ode dne splatnosti příslušné platby.
ČÁST VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 15
Sankce
V případě porušení tohoto nařízení může ECB dohlíženým subjektům ukládat sankce v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2532/98 (5) doplněným nařízením (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
Článek 16
Přechodná ustanovení
1. Výzva k zaplacení poplatku za první období placení poplatku bude vydána spolu s výzvou k zaplacení poplatku za období placení poplatku roku 2015.
2. S cílem umožnit, aby ECB mohla začít ukládat roční poplatek za dohled, jmenuje každá skupina subjektů, které platí poplatek, za tuto skupinu poplatníka a jeho totožnost v souladu s čl. 4 odst. 2 oznámí ECB do 31. prosince 2014.
3. Poplatník poprvé předloží údaje uvedené v čl. 13 odst. 1 do 1. března 2015.
Článek 17
Zpráva a přezkum
1. V souladu s čl. 20 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 ECB každoročně předkládá Evropskému parlamentu, Radě Evropské unie, Evropské komisi a Euroskupině zprávu o plánovaném vývoji struktury a výše ročních poplatků za dohled.
2. ECB provede přezkum tohoto nařízení, zejména pokud se týká metodiky a kritérií pro výpočet ročních poplatků za dohled, které mají být uloženy každému dohlíženému subjektu a skupině, nejpozději do roku 2017.
Článek 18
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. října 2014.
EUROOPAN KESKUSPANKIN ASETUS (EU) N:o 1163/2014,
annettu 22 päivä lokakuuta 2014,
valvontamaksuista
(EKP/2014/41)
EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15 päivänä lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan, 30 artiklan ja 33 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,
ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 1024/2013 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti järjestetyn julkisen kuulemisen ja sitä koskevan analyysin,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksella (EU) N:o 1024/2013 otetaan käyttöön yhteinen valvontamekanismi (YVM), joka koostuu Euroopan keskuspankista (EKP) ja kansallisista toimivaltaisista viranomaisista.
(2)
Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 mukaan EKP on vastuussa YVM:n tehokkaasta ja johdonmukaisesta toiminnasta kaikkien euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa ja EKP:n kanssa tiiviin yhteistyön aloittaneissa euroalueeseen kuulumattomissa jäsenvaltioissa olevien luottolaitosten, rahoitusalan holdingyhtiöiden ja rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden osalta. Säännöistä ja menettelyistä, jotka koskevat EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä YVM:n puitteissa tehtävää yhteistyötä ja kansallisten nimettyjen viranomaisten kanssa tehtävää yhteistyötä, säädetään Euroopan keskuspankin asetuksessa (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) (2).
(3)
Asetuksen (EU) N:o 1024/2012 30 artiklan mukaan EKP perii vuosittaisen valvontamaksun osallistuviin jäsenvaltioihin sijoittautuneilta luottolaitoksilta sekä sellaisilta sivuliikkeiltä, jotka osallistumattomiin jäsenvaltioihin sijoittautuneet luottolaitokset ovat perustaneet osallistuviin jäsenvaltioihin. EKP:n perimien valvontamaksujen olisi katettava EKP:lle asetuksen (EU) N:o 1024/2013 4-6 artiklassa annetuista tehtävistä koituvat menot, näitä kuitenkaan ylittämättä.
(4)
Vuosittaisen valvontamaksun olisi muodostuttava määrästä, jonka kaikki YVM:n puitteissa valvottavat, osallistuvaan jäsenvaltioon sijoittautuneet luottolaitokset sekä osallistumattomaan jäsenvaltioon sijoittautuneiden luottolaitosten osallistuviin jäsenvaltioihin perustamat sivuliikkeet maksavat vuosittain.
(5)
EKP:n ja kunkin kansallisen toimivaltaisen viranomaisen valvontatehtävät YVM:ssä määräytyvät valvottavien yhteisöjen merkittävyyden perusteella.
(6)
EKP:llä on toimivalta valvoa suoraan osallistuviin jäsenvaltioihin sijoittautuneita merkittäviä luottolaitoksia, rahoitusalan holdingyhtiöitä, rahoitusalan sekaholdingyhtiöitä sekä osallistumattomiin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden merkittävien luottolaitosten osallistuviin jäsenvaltioihin perustamia sivuliikkeitä.
(7)
EKP valvoo myös YVM:n toimintaa; YVM kattaa kaikki luottolaitokset siihen katsomatta, ovatko ne merkittäviä vai vähemmän merkittäviä. EKP:llä on kaikkien osallistuviin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden luottolaitosten osalta yksinomainen toimivalta antaa liiketoiminnan aloittamista koskevia toimilupia, peruuttaa toimilupia sekä arvioida määräosuuksien hankintoja ja luovutuksia.
(8)
Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset vastaavat vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen suorasta valvonnasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta EKP:n valtuuksia päättää yksittäistapauksissa ottaa tällainen yhteisö suoraan valvontaansa, jos se on tarpeen sen varmistamiseksi, että laadukkaita valvontakäytäntöjä sovelletaan johdonmukaisesti. Tämä valvontatehtävien jakautuminen YVM:ssä ja EKP:lle tästä koituvat menot otetaan huomioon kohdennettaessa valvontamaksuina perittävää määrää merkittävien ja vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen luokille.
(9)
Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 33 artiklan 2 kohdan mukaan EKP julkaisee asetuksilla ja päätöksillä sille kyseisellä asetuksella annettujen tehtävien täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset käytännön järjestelyt.
(10)
Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 30 artiklan 3 kohdan mukaan maksun määrä perustuu objektiivisiin perusteisiin, jotka liittyvät asianomaisen luottolaitoksen merkitykseen ja riskiprofiiliin, sen riskipainotetut varat mukaan luettuna.
(11)
Maksun määrä lasketaan osallistuvien jäsenvaltioiden korkeimmalla konsolidointitasolla. Tämä merkitsee sitä, että jos luottolaitos kuuluu osallistuvaan jäsenvaltioon sijoittautuneeseen ryhmittymään, lasketaan ja maksetaan yksi maksu ryhmittymän tasolla.
(12)
Vuosittaista valvontamaksua laskettaessa osallistumattomiin jäsenvaltioihin sijoittautuneita tytäryhtiöitä ei oteta huomioon. Tässä yhteydessä ja valvottavan ryhmittymän valvontamaksutekijöiden määrittämiseksi ryhmittymän olisi toimitettava emoyrityksen määräysvallassa olevia tytäryrityksiä ja toimintoja osallistuvissa jäsenvaltioissa koskevat tiedot osittain konsolidoidusti. Tällaisten osittain konsolidoitujen tietojen laatiminen saattaa kuitenkin olla kallista; tästä syystä valvottavilla yhteisöillä tulisi olla oikeus valita maksu, jonka määrä on laskettu osallistuvien jäsenvaltioiden korkeimmalla konsolidointitasolla mukaan lukien osallistumattomiin jäsenvaltioihin sijoittautuneet tytäryhtiöt, vaikka tämä saattaisi merkitä korkeampaa maksua.
(13)
Direktiivin 2013/36/EU 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut yhteisöt eivät kuulu EKP:lle asetuksella (EU) N:o 1024/2013 (3) annettujen valvontatehtävien piiriin, ja siksi EKP ei peri niiltä maksuja.
(14)
Asetus on yleisesti sovellettava ja kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa. Näin ollen se on sopiva säädösmuoto, kun tarkoituksena on vahvistaa asetuksen (EU) N:o 1024/2013 30 artiklan täytäntöönpanemiseksi tarvittavat järjestelyt.
(15)
Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti tämä asetus ei vaikuta kansallisten toimivaltaisten viranomaisten oikeuteen periä maksuja kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja siinä määrin kun valvontatehtäviä ei ole siirretty EKP:lle tai unionin lainsäädännön mukaisesti ja jollei asetuksen (EU) N:o 102472013, sen 6 ja 12 artikla mukaan luettuina, täytäntöönpanemiseksi tehdyistä järjestelyistä muuta johdu, niistä kustannuksista, jotka aiheutuvat yhteistyöstä EKP:n kanssa ja EKP:n avustamisesta ja EKP:n ohjeiden noudattamisesta,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I OSA
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tässä asetuksessa vahvistetaan
a)
järjestelyt, joiden mukaisesti lasketaan valvottavilta yhteisöiltä ja valvottavilta ryhmittymiltä perittävien vuosittaisten valvontamaksujen kokonaismäärä;
b)
metodologia ja kriteerit, joiden mukaisesti lasketaan kultakin valvottavalta yhteisöltä ja valvottavalta ryhmittymältä perittävä vuosittainen valvontamaksu;
c)
menettely, jonka mukaisesti EKP perii vuosittaisen valvontamaksun.
2. Vuosittaisten valvontamaksujen kokonaismäärä sisältää kultakin merkittävältä valvottavalta yhteisöltä tai ryhmittymältä ja kultakin vähemmän merkittävältä valvottavalta yhteisöltä tai ryhmittymältä perityn vuosittaisen valvontamaksun, ja EKP laskee sen korkeimmalla konsolidointitasolla osallistuvissa jäsenvaltioissa.
2 artikla
Määritelmät
Tätä asetusta sovellettaessa käytetään asetuksen (EU) N:o 1024/2013 ja asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) määritelmiä, ellei toisin säädetä, ja lisäksi tarkoitetaan
1.
’vuosittaisella valvontamaksulla’ kunkin valvottavan yhteisön ja valvottavan ryhmittymän osalta maksettavaa valvontamaksua, joka lasketaan 10 artiklan 6 kohdassa vahvistettujen järjestelyjen mukaisesti;
2.
’vuosikustannuksilla’ 5 artiklan säännösten mukaisesti määritettyä määrää, jonka EKP kattaa tietyn valvontamaksukauden vuosittaisilla valvontamaksuilla;
3.
’valvontamaksuvelvollisella’ 4 artiklan mukaisesti määritettyä valvontamaksuja maksavaa luottolaitosta tai valvontamaksuja maksavaa sivuliikettä, jolle valvontamaksuilmoitus on osoitettu;
4.
’valvontamaksutekijöillä’ 10 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määriteltyjä valvottavaan yhteisöön tai ryhmittymään liittyviä tietoja, joita käytetään vuosittaista valvontamaksua laskettaessa;
5.
’valvontamaksuilmoituksella’ asianomaiselle valvontamaksuvelvolliselle tämän asetuksen mukaisesti osoitettua ilmoitusta, jossa yksilöidään kyseisen valvontamaksuvelvollisen maksettavaksi tuleva vuosittainen valvontamaksu;
6.
’valvontamaksuja maksavalla luottolaitoksella’ osallistuvaan jäsenvaltioon sijoittautunutta luottolaitosta;
7.
’valvontamaksuja maksavalla sivuliikkeellä’ sivuliikettä, jonka osallistumattomaan jäsenvaltioon sijoittautunut luottolaitos on perustanut osallistuvaan jäsenvaltioon;
8.
’valvontamaksukaudella’ kalenterivuotta;
9.
’ensimmäisellä valvontamaksukaudella’ ajanjaksoa siitä päivämäärästä, jona EKP ryhtyy hoitamaan sille asetuksella (EU) N:o 1024/2013 annettuja tehtäviä, sen kalenterivuoden loppuun, jona EKP ryhtyy hoitamaan kyseisiä tehtäviä;
10.
’valvontamaksuja maksavien yhteisöjen ryhmittymällä’ i) valvottavaa ryhmittymää ja b) useaa valvontamaksuja maksavaa sivuliikettä, joita pidetään yhtenä sivuliikkeenä 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
11.
’jäsenvaltiolla’ unionin jäsenvaltiota;
12.
’kokonaisvaroilla’ asetuksen (EU) N:o 468/2014 51 artiklan mukaisesti määritettyä varojen kokonaisarvoa. Valvontamaksuja maksavien yhteisöjen ryhmittymän tapauksessa kokonaisvaroihin ei lasketa osallistumattomiin jäsenvaltioihin ja kolmansiin valtioihin sijoittautuneita tytäryhtiöitä;
13.
’kokonaisriskillä’ valvontamaksuja maksavien yhteisöjen ryhmittymän ja valvontamaksuja maksavien yhteisöjen ryhmittymään kuulumattoman valvontamaksuja maksavan luottolaitoksen osalta korkeimmalla konsolidointitasolla osallistuvassa jäsenvaltiossa määritettyä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (4) 92 artiklan 3 kohdan mukaisesti laskettua määrää.
3 artikla
Vuosittaisen valvontamaksun maksamista koskeva yleisvelvoite
1. EKP perii kunkin valvontamaksukauden osalta vuosittaisen valvontamaksun jokaiselta valvottavalta yhteisöltä ja valvottavalta ryhmittymältä.
2. Kunkin valvottavan yhteisön ja valvottavan ryhmittymän maksettavaksi tuleva vuosittainen valvontamaksu yksilöidään valvontamaksuvelvolliselle osoitetussa valvontamaksuilmoituksessa. Valvontamaksuvelvollinen on valvontamaksuilmoituksen sekä EKP:n mahdollisesti lähettämien valvontamaksuja koskevien ilmoitusten tai tiedonantojen vastaanottaja. Valvontamaksuvelvollinen on velvollinen maksamaan vuosittaisen valvontamaksun.
3. Jos samassa osallistuvassa jäsenvaltiossa on kaksi tai useampia saman luottolaitoksen perustamia valvontamaksuja maksavia sivuliikkeitä, ne katsotaan yhdeksi sivuliikkeeksi. Eri osallistuvissa jäsenvaltioissa olevia saman luottolaitoksen perustamia valvontamaksuja maksavia sivuliikkeitä ei katsota yhdeksi sivuliikkeeksi.
4. Valvontamaksuja maksavat sivuliikkeet katsotaan tätä asetusta sovellettaessa olevan erillisiä samassa osallistuvassa jäsenvaltiossa olevista saman luottolaitoksen tytäryhtiöistä.
4 artikla
Valvontamaksuvelvollinen
1. Vuosittaisen valvontamaksun osalta valvontamaksuvelvollinen on
a)
valvontamaksuja maksava luottolaitos, jos kyseessä on valvottavaan ryhmittymään kuulumaton valvontamaksuja maksava luottolaitos;
b)
valvontamaksuja maksava sivuliike, jos kyseessä on sellainen valvontamaksuja maksava sivuliike, jota ei yhdistetä johonkin toiseen valvontamaksuja maksavaan sivuliikkeeseen;
c)
määritettävä 2 kohdan säännösten mukaisesti, jos kyseessä on valvottava valvontamaksuja maksavien yhteisöjen ryhmittymä.
2. Valvontamaksuja maksavien yhteisöjen ryhmittymä katsotaan yhdeksi yksiköksi riippumatta siitä, miten kustannukset kohdennetaan sen sisällä. Kunkin valvontamaksuja maksavien yhteisöjen ryhmittymän on nimettävä yksi ryhmittymän yhteisöistä valvontamaksuvelvolliseksi ja ilmoitettava se EKP:lle. Valvontamaksuvelvollisen on oltava sijoittautunut osallistuvaan jäsenvaltioon. Tällaisen ilmoituksen pätevyyden edellytyksenä on, että
a)
siinä mainitaan kaikkien niiden ryhmittymään kuuluvien valvottavien yhteisöjen nimet, joita ilmoitus koskee;
b)
se on allekirjoitettu kaikkien ryhmittymään kuuluvien valvottavien yhteisöjen puolesta;
c)
se saapuu EKP:hen viimeistään kunkin vuoden heinäkuun 1 päivänä, jotta se voidaan ottaa huomioon seuraavaa valvontamaksukautta koskevassa valvontamaksuilmoituksessa.
Jos EKP vastaanottaa määräpäivään mennessä valvontamaksuja maksavien yhteisöjen ryhmittymältä useamman kuin yhden ilmoituksen, pätevänä pidetään viimeisintä ilmoitusta, jonka EKP vastaanotti ennen määräajan umpeutumista.
3. EKP:llä on oikeus määritellä valvontamaksuvelvollinen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista.
II OSA
MENOT JA KUSTANNUKSET
5 artikla
Vuosikustannukset
1. Vuosittaiset valvontamaksut määritetään vuosikustannusten perusteella, ja ne katetaan tällaisilla valvontamaksuilla.
2. Vuosikustannusten määrä määritetään vuosittaisten menojen määrän perusteella, jotka koostuvat EKP:lle valvontamaksukauden aikana koituneista valvontatehtäviin välittömästi tai välillisesti liittyvistä menoista.
Vuosittaisten valvontamaksujen kokonaismäärä kattaa EKP:lle asianomaisena valvontamaksukautena valvontatehtävistä koituvat menot mutta ei ylitä niitä.
3. Määrittäessään vuosikustannuksia EKP ottaa huomioon
a)
edellisiin valvontamaksukausiin liittyvät valvontamaksut, jotka eivät ole olleet perittävissä;
b)
14 artiklan mukaisesti saadut korot;
c)
7 artiklan 3 kohdan mukaisesti maksetut tai palautetut määrät.
6 artikla
Vuosikustannusten arvioiminen ja määrittäminen
1. Kunkin kalenterivuoden loppuun mennessä EKP laskee arvioidut vuosikustannukset seuraavaa kalenterivuotta koskevalle valvontamaksukaudelle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetukseen (EU) N:o 1024/2013 perustuvia EKP:n raportointivelvollisuuksia.
2. Neljän kuukauden kuluessa kunkin valvontamaksukauden päättymisestä EKP määrittää kyseisen valvontamaksukauden todelliset vuosikustannukset.
3. Jäljempänä 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu vuosittaisten valvontamaksujen kokonaismäärä lasketaan arvioitujen vuosikustannusten ja todellisten vuosikustannusten perusteella.
III OSA
VUOSITTAISEN VALVONTAMAKSUN MÄÄRITTÄMINEN
7 artikla
Uudet valvottavat yhteisöt tai aseman muutos
1. Jos valvottava yhteisöä tai valvottavaa ryhmittymää valvotaan vain osan valvontamaksukaudesta, vuosittainen valvontamaksu lasketaan niiden valvontamaksukauteen sisältyvien täysien kuukausien määrän perusteella, joina valvottavaa yhteisöä tai valvottavaa ryhmittymää valvotaan.
2. Jos EKP:n päätöksen seurauksena valvottavan yhteisön tai valvottavan ryhmittymän asema muuttuu merkittävästä vähemmän merkittäväksi tai päinvastoin, vuosittainen valvontamaksu lasketaan niiden kuukausien määrän perusteella, joina valvottava yhteisö tai valvottava ryhmittymä oli kuukauden viimeisenä päivänä merkittävä tai vähemmän merkittävä yhteisö tai ryhmittymä.
3. Jos perityn vuosittaisen valvontamaksun määrä eroaa 1 tai 2 kohdan mukaisesti lasketusta maksun määrästä, EKP maksaa valvontamaksuvelvolliselle palautuksen tai toimittaa valvontavelallisen maksettavan laskun.
8 artikla
Vuosikustannusten jakaminen merkittävien ja vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen kesken
1. Kunkin valvottavan yhteisön ja valvottavan ryhmittymän osalta maksettavan vuosittaisen valvontamaksun laskemiseksi vuosikustannukset jaetaan kahteen osaan, yksi kumpaakin valvottavien yhteisöjen ja valvottavien ryhmittymien luokkaa varten, seuraavasti:
a)
vuosikustannukset jotka katetaan merkittäviltä valvottavilta yhteisöiltä perittävillä maksuilla;
b)
vuosikustannukset jotka katetaan vähemmän merkittäviltä valvottavilta yhteisöiltä perittävillä maksuilla.
2. Vuosikustannusten jakaminen 1 kohdan mukaisesti perustuu kustannusten kohdentamiseen yhtäältä merkittävien valvottavien yhteisöjen suoraa valvontaa hoitaville ja toisaalta vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen välillistä valvontaa hoitaville EKP:n toimialoille.
9 artikla
Perittävä määrä
1. EKP:n perimä vuosittaisten valvontamaksujen kokonaismäärä saadaan laskemalla yhteen seuraavat:
a)
valvontamaksukaudelle hyväksytyn budjetin perusteella lasketut kuluvan valvontamaksukauden arvioidut vuosikustannukset ja
b)
edeltävän valvontamaksukauden mahdollinen ali- tai ylijäämä, joka saadaan vähentämällä edellisenä valvontamaksukautena perityistä arvioiduista vuosikustannuksista edellisen valvontamaksukauden todelliset vuosikustannukset.
2. EKP päättää perittävien vuosittaisten valvontamaksujen kokonaismäärän kutakin valvottavien yhteisöjen ja ryhmittymien luokkaa varten ja julkaisee sen verkkosivuillaan viimeistään asianomaisen valvontamaksukauden huhtikuun 30 päivänä.
10 artikla
Valvottavien yhteisöjen tai valvottavien ryhmittymien osalta maksettava vuosittainen valvontamaksu
1. Kunkin merkittävän valvottavan yhteisön tai merkittävän valvottavan ryhmittymän osalta maksettava vuosittainen valvontamaksu määritetään kohdentamalla merkittävien valvottavien yhteisöjen ja valvottavien ryhmittymien luokalta perittävä määrä valvontamaksutekijöiden perusteella kullekin yksittäiselle merkittävälle valvottavalle yhteisölle ja merkittävälle valvottavalle ryhmittymälle.
2. Kunkin vähemmän merkittävän valvottavan yhteisön ja vähemmän merkittävän valvottavan ryhmittymän osalta maksettava vuosittainen valvontamaksu määritetään kohdentamalla vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen ja vähemmän merkittävien valvottavien ryhmittymien luokalta perittävä määrä valvontamaksutekijöiden perusteella kullekin yksittäiselle vähemmän merkittävälle valvottavalle yhteisölle ja vähemmän merkittävälle valvottavalle ryhmittymälle.
3. Valvontamaksutekijät korkeimmalla konsolidointitasolla osallistuvissa jäsenvaltioissa lasketaan seuraavasti.
a)
Valvontamaksutekijät, joita käytetään kunkin valvottavan yhteisön tai valvottavan ryhmittymän osalta maksettavan vuosittaisen valvontamaksun määrittämiseksi, ovat seuraavien tekijöiden määrät viitepäivämääränä:
i)
kokonaisvarat;
ii)
kokonaisriski. Valvontamaksuja maksavan sivuliikkeen tapauksessa kokonaisriskin katsotaan olevan nolla.
b)
Valvontamaksutekijöitä koskevat tiedot määritetään ja kerätään EKP:n päätöksen mukaisesti, jossa vahvistetaan sovellettava metodologia ja sovellettavat menettelyt. Päätös julkaistaan EKP:n verkkosivuilla.
c)
Valvontamaksutekijöiden määrittelyssä valvottava ryhmittymä ei pääsääntöisesti ota huomioon osallistumattomiin jäsenvaltioihin tai kolmansiin valtioihin sijoittautuneiden tytäryhtiöiden varoja. Valvottava ryhmittymä voi päättää, että se ottaa valvontatekijöiden määrittelyssä huomioon tällaiset varat.
d)
Sellaisten valvottavien yhteisöjen tai valvottavien ryhmittymien osalta, jotka asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 4 kohdan nojalla on luokiteltu vähemmän merkittäviksi, kokonaisvarojen valvontamaksutekijä ei saa ylittää 30:tä miljardia.
e)
Valvontamaksutekijöiden suhteellinen painotus on seuraava:
i)
kokonaisvarat: 50 prosenttia;
ii)
kokonaisriski: 50 prosenttia.
4. Valvontamaksuvelvollisten on toimitettava valvontamaksutekijät käyttäen viitepäivämääränä edellisvuoden joulukuun 31 päivää, ja niiden on toimitettava EKP:n vuosittaisen valvontamaksun laskemiseksi tarvitsemat tiedot kansallisille toimivaltaisille viranomaisille viimeistään viitepäivämäärää seuraavan vuoden heinäkuun 1 päivänä työajan loppuun mennessä tai, jos 1 päivä heinäkuuta ei ole työpäivä, seuraavana työpäivänä työajan loppuun mennessä. Jos valvottavien yhteisöjen tilikauden viimeinen päivä ei ole kalenterivuoden viimeinen päivä, valvontamaksuvelvolliset voivat toimittaa valvontamaksutekijät käyttäen tilikautensa viimeistä päivää viitepäivämääränä. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset toimittavat nämä tiedot EKP:lle EKP:n vahvistamien menettelyjen mukaisesti. Kaikkien valvontamaksuvelvollisten kokonaisvarojen ja kokonaisriskien summa julkaistaan EKP:n verkkosivuilla.
5. Jos valvontamaksuvelvollinen laiminlyö valvontamaksutekijöiden toimittamisen, EKP määrittelee valvontamaksutekijät EKP:n päätöksessä vahvistetun metodologian mukaisesti. Laiminlyöntiä toimittaa valvontamaksutekijöitä tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti pidetään tämän asetuksen rikkomisena.
6. Kunkin valvontamaksuvelvollisen maksettavaksi tuleva vuosittainen valvontamaksu lasketaan seuraavasti:
a)
Vuosittainen valvontamaksu on vähimmäismaksukomponentin ja vaihtelevan maksukomponentin summa.
b)
Vähimmäismaksukomponentti lasketaan kiinteänä prosenttiosuutena siitä vuosittaisten valvontamaksujen kokonaismäärästä, joka määritetään 8 ja 9 artiklan mukaisesti kutakin valvottavien yhteisöjen ja valvottavien ryhmittymien luokkaa varten. Merkittävien valvottavien yhteisöjen ja merkittävien valvottavien ryhmittymien luokan osalta kiinteä prosenttiosuus on 10 prosenttia. Tämä määrä jaetaan tasan kaikkien valvontamaksuvelvollisten kesken. Vähimmäismaksukomponentti puolitetaan sellaisten merkittävien valvottavien yhteisöjen ja merkittävien valvottavien ryhmittymien osalta, joiden kokonaisvarat ovat enintään 10 miljardia euroa. Vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen ja vähemmän merkittävien valvottavien ryhmittymien osalta kiinteä prosenttiosuus on 10 prosenttia. Tämä määrä jaetaan tasan kaikkien valvontamaksuvelvollisten kesken. Vähimmäismaksukomponentin mukaan määräytyy kunkin valvontamaksuvelvollisen vuosittaisen valvontamaksun alaraja.
c)
Vaihteleva maksukomponentti on kunkin valvottavien yhteisöjen luokan 8 ja 9 artiklan mukaisesti määritellyn vuosittaisten valvontamaksujen kokonaismäärän ja saman luokan vähimmäismaksukomponentin erotus. Vaihteleva maksukomponentti kohdennetaan kunkin luokan yksittäisille valvontamaksuvelvollisille sen mukaan, mikä on kunkin valvontamaksuvelvollisen osuus kaikkien valvontamaksuvelvollisten 3 kohdan mukaisesti painotettujen valvontamaksutekijöiden summasta.
EKP päättää kunkin valvontamaksuvelvollisen maksettavaksi tulevan vuosittaisen valvontamaksun edellä olevien kohtien mukaisesti suoritetun laskutoimituksen sekä 4 kohdan mukaisesti toimitettujen valvontamaksutekijöiden perusteella. Vuosittainen valvontamaksu annetaan valvontamaksuilmoituksella tiedoksi valvontamaksuvelvolliselle.
IV OSA
YHTEISTYÖ KANSALLISTEN TOIMIVALTAISTEN VIRANOMAISTEN KANSSA
11 artikla
Yhteistyö kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa
1. EKP on yhteydessä kansallisiin toimivaltaisiin viranomaisiin ennen kuin se tekee päätöksen maksun lopullisesta tasosta varmistaakseen, että valvonta on kaikkien asianomaisten luottolaitosten ja sivuliikkeiden kannalta kustannustehokasta ja kohtuullista. Tätä tarkoitusta varten EKP perustaa ja ottaa käyttöön sopivan viestintäkanavan yhteistyössä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa.
2. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset avustavat EKP:n pyynnöstä EKP:tä valvontamaksujen perinnässä.
3. Jos kyseessä on luottolaitos sellaisessa euroalueeseen kuulumattomassa osallistuvassa jäsenvaltiossa, jonka tiivistä yhteistyötä EKP:n kanssa ei ole keskeytetty eikä lopetettu, EKP antaa kyseisen jäsenvaltion kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle ohjeita valvontamaksutekijöiden keräämisestä sekä vuosittaisen valvontamaksun laskuttamisesta.
V OSA
LASKUTTAMINEN
12 artikla
Valvontamaksuilmoitus
1. EKP antaa kalenterivuosittain kullekin valvontamaksuvelvolliselle valvontamaksuilmoituksen.
2. Valvontamaksuilmoituksessa täsmennetään vuosittaisen valvontamaksun maksutavat. Valvontamaksuvelvollisen on noudatettava valvontamaksuilmoituksessa vahvistettuja vuosittaisen valvontamaksun maksamista koskevia vaatimuksia.
3. Valvontamaksuvelvollisen on maksettava valvontailmoituksen mukainen määrä 35 päivän kuluessa valvontamaksuilmoituksen antamispäivämäärästä.
13 artikla
Valvontamaksuilmoituksen tiedoksianto
1. Kukin valvontamaksuvelvollinen on velvollinen pitämään yhteystietonsa ajantasaisina valvontamaksuilmoituksen toimittamista varten ja ilmoittamaan yhteistietojensa (eli nimi, tehtävä, organisaatioyksikkö, osoite, sähköpostiosoite, puhelinnumero ja faksinumero) mahdolliset muutokset EKP:lle. Valvontamaksuvelvollisen on toimitettava yhteistietojensa mahdolliset muutokset EKP:lle viimeistään kunkin valvontamaksukauden heinäkuun 1 päivänä. Näiden yhteistietojen on koskettava luonnollista henkilöä tai mieluiten tehtävää valvontamaksuvelvollisen organisaatioissa.
2. EKP antaa valvontamaksuilmoituksen tiedoksi jollakin seuraavista tavoista: a) sähköisesti tai vastaavilla viestintävälineillä, b) faksilla, c) lähettipalvelun välityksellä, d) kirjattuna kirjeenä vastaanottotodistuksella varustettuna tai e) antamalla tiedoksi tai toimittamalla valvontamaksuilmoituksen henkilökohtaisesti. Valvontamaksuilmoitus on pätevä ilman allekirjoitusta.
14 artikla
Korot maksulaiminlyöntitapauksissa
Jos valvontamaksu maksetaan vain osittain tai sitä ei makseta lainkaan tai jos valvontamaksuilmoituksessa mainittuja ehtoja ei ole noudatettu, vuosittaisen valvontamaksun maksamatta olevalle määrälle kertyy valvontamaksun erääntymispäivästä päivittäin korkoa, jonka suuruus on EKP:n perusrahoitusoperaatioiden korko lisättynä 8 prosenttiyksiköllä; korot eivät vaikuta muihin EKP:n käytettävissä oleviin keinoihin.
VI OSA
LOPPUSÄÄNNÖKSET
15 artikla
Seuraamukset
Jos tätä asetusta rikotaan, EKP voi määrätä valvottaville yhteisöille seuraamuksia neuvoston asetuksen (EY) N:o 2532/98 (5), jota täydentää asetus (EU) N:o 468/2014/17 (EKP/2014/17) mukaisesti.
16 artikla
Siirtymäsäännökset
1. Ensimmäistä valvontamaksukautta koskeva valvontamaksuilmoitus toimitetaan yhdessä vuotta 2015 koskevan valvontamaksukauden valvontamaksuilmoituksen kanssa.
2. Jotta EKP voi aloittaa vuosittaisen valvontamaksun perimisen, kunkin valvontamaksuja maksavien yhteisöjen ryhmittymän on 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimettävä jokin ryhmittymän yhteisöistä valvontamaksuvelvolliseksi ja ilmoitettava tämä valvontamaksuvelvollinen EKP:lle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014.
3. Valvontamaksuvelvollisen on toimitettava 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ensimmäisen kerran viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2015.
17 artikla
Raportointi ja tarkistaminen
1. EKP toimittaa asetuksen (EU) N:o 1024/2013 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuosittain Euroopan parlamentille, Euroopan unionin neuvostolle, Euroopan komissiolle ja euroryhmälle kertomuksen valvontamaksujen rakenteen ja määrän arvioidusta kehittymisestä.
2. EKP tarkastelee tätä asetusta uudelleen vuoteen 2017 mennessä erityisesti kultakin valvottavalta yhteisöltä ja ryhmittymältä perittävän vuosittaisen valvontamaksun laskennassa käytettävien kriteerien ja metodologian osalta.
18 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
Tehty Frankfurt am Mainissa 22 päivänä lokakuuta 2014.