NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1286/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí akční program ke zlepšení fungování systémů zdanění v Evropské unii na období 2014-2020 (Fiscalis 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1482/2007/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 114 a 197 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Víceletý akční program pro oblast daní, který platil před rokem 2014, významně přispěl k usnadnění a posílení spolupráce mezi daňovými orgány v rámci Unie. Orgány daňové správy zúčastněných zemí uznaly přidanou hodnotu tohoto programu, mimo jiné pro ochranu finančních zájmů členských států Unie a daňových poplatníků. Úkoly pro nadcházející desetiletí bude možné vyřešit jen tehdy, pokud se budou členské státy zajímat i o dění za hranicemi svého správního území a intenzivně spolupracovat se svými protějšky. Program Fiscalis, který provádí Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi, nabízí členským státům unijní rámec pro rozvoj této spolupráce, což je nákladově efektivnější, než kdyby si každý členský stát zřídil svůj vlastní rámec pro spolupráci na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni. Je tudíž vhodné zajistit pokračování tohoto programu zavedením nového programu ve stejné oblasti.
(2)
Program Fiscalis 2020 zavedený tímto nařízením a jeho úspěšnost mají za současné ekonomické situace zásadní význam a měly by podpořit spolupráci v daňových záležitostech.
(3)
Očekává se, že činnosti v rámci programu Fiscalis 2020, tedy evropské informační systémy, jak jsou definovány v tomto nařízení, společné akce pro úředníky daňových orgánů a iniciativy v oblasti společné odborné přípravy, přispějí k naplňování strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění tím, že posílí fungování vnitřního trhu, poskytnou rámec na podporu činností pro zvýšení administrativní kapacity daňových orgánů a podnítí technický pokrok a inovace. Tím, že program Fiscalis 2020 poskytne rámec pro činnosti, které se zaměřují na účinnější fungování daňových orgánů, posilují konkurenceschopnost podniků, podporují zaměstnanost a přispívají k ochraně finančních a hospodářských zájmů členských států Unie a daňových poplatníků, zároveň aktivně posílí fungování systémů zdanění na vnitřním trhu a současně přispěje k postupnému odstranění existujících překážek a narušení na vnitřním trhu.
(4)
Oblast působnosti programu Fiscalis 2020 by měla být sladěna s aktuálními potřebami, aby se zaměřovala na všechny daně harmonizované na úrovní Unie a na další daně, pokud jsou důležité pro vnitřní trh a pro správní spolupráci mezi členskými státy.
(5)
S cílem podpořit proces přistoupení a přidružení třetích zemí by měly mít přistupující a kandidátské země i potenciální kandidátské země a partnerské země evropské politiky sousedství možnost účasti na programu Fiscalis 2020, jestliže budou splněny určité podmínky a pokud svojí účastí podpoří pouze činnosti v rámci programu Fiscalis 2020, které jsou zaměřené na boj proti daňovým podvodům a daňovým únikům a na řešení problematiky agresivního daňového plánování. Vzhledem ke zvyšující se míře vzájemné propojenosti světového hospodářství by program Fiscalis 2020 měl nadále nabízet možnost přizvat externí odborníky, aby přispívali k činnostem v rámci programu Fiscalis 2020. Externí odborníci, jako jsou například zástupci orgánů státní správy, hospodářské subjekty a jejich organizace nebo zástupci mezinárodních organizací, by měli být přizváni pouze v případě, že je jejich příspěvek považován za zásadní pro dosažení cílů programu Fiscalis 2020.
(6)
Cíle a priority programu Fiscalis 2020 odrážejí problémy a úkoly, které bude v oblasti daní nutné řešit v příštím desetiletí. Program Fiscalis 2020 by měl i nadále hrát roli v takových klíčových oblastech, jako jsou soudržné provádění právních předpisů Unie v oblasti daní, zabezpečení výměny informací a podpora správní spolupráce a posílení administrativní kapacity daňových orgánů. Vzhledem k dynamice problémů souvisejících s nově určenými úkoly je třeba klást větší důraz na podporu boje proti daňovým podvodům, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování. Důraz by měl být kladen rovněž na snižování administrativní zátěže daňových orgánů a nákladů na dosažení souladu pro daňové poplatníky a předcházení situacím dvojího zdanění.
(7)
Na operační úrovni by měl program Fiscalis 2020 zavést, provozovat a podporovat evropské informační systémy a činnosti v oblasti správní spolupráce, prohloubit dovednosti a schopnosti daňových úředníků, posílit pochopení a provádění právních předpisů Unie v oblasti daní a podpořit zdokonalování správních postupů a sdílení a šíření osvědčených správních praktik. Těchto cílů by mělo být dosahováno s důrazem na podporu boje proti daňovým podvodům, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování.
(8)
Nástroje programu, které se používaly před programem Fiscalis 2020, by měly být doplněny, aby náležitě reagovaly na úkoly, před nimiž budou daňové orgány v následujícím desetiletí stát, a aby nadále zůstaly v souladu s vývojem právních předpisů Unie. Program Fiscalis 2020 by měl zahrnovat dvoustranné nebo mnohostranné kontroly a jiné formy správní spolupráce zavedené v příslušných právních předpisech Unie týkajících se správní spolupráce; skupiny odborníků; akce k budování kapacit veřejné správy, které členským státům, jež čelí zvláštním a mimořádným okolnostem ospravedlňujícím přijetí takových cílených akcí, poskytnou konkrétní a specializované instrukce v oblasti daní; a v případě potřeby studie a společné komunikační činnosti na podporu provádění právních předpisů Unie v oblasti daní.
(9)
Evropské informační systémy hrají klíčovou roli ve vzájemném propojování daňových orgánů a tím také v posilování systémů zdanění v rámci Unie, a proto by měly být v rámci programu Fiscalis 2020 i nadále financovány a zlepšovány. Kromě toho by mělo být možné do programu Fiscalis 2020 zařadit i nové daňové informační systémy zřízené podle právních předpisů Unie. Evropské informační systémy by měly být ve vhodných případech založeny na sdílených vývojových modelech a sdílené informační architektuře.
(10)
V souvislosti s širším pojetím zlepšování správní spolupráce a s podporou boje proti daňovým podvodům, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování může být účelné, aby Unie uzavřela dohody se třetími zeměmi, aby tyto země mohly využívat unijní složky evropských informačních systémů a mohly si tak s členskými státy v rámci dvoustranných dohod o daňových otázkách bezpečně vyměňovat informace.
(11)
V rámci programu Fiscalis 2020 by měly být rovněž realizovány činnosti v oblasti společné odborné přípravy. Program Fiscalis 2020 by měl zúčastněné země nadále podporovat v prohlubování odborných dovedností a znalostí týkajících se daní, a to prostřednictvím posíleného, společně vyvinutého obsahu odborné přípravy, který bude zaměřen na daňové úředníky a hospodářské subjekty. Za tímto účelem by se současná koncepce programu Fiscalis 2020 v oblasti společné odborné přípravy, která se dosud zakládala zejména na rozvoji centrálního elektronického vzdělávání, měla vyvinout v mnohostranný program Unie pro podporu odborné přípravy.
(12)
Program Fiscalis 2020 by měl být v platnosti po dobu sedmi let, aby bylo jeho trvání sladěno s platností víceletého finančního rámce stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (2).
(13)
Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu Fiscalis 2020, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3).
(14)
V souladu se závazkem, který si Komise pro dosažení soudržnosti a zjednodušení programů financování stanovila ve sdělení Komise o přezkumu rozpočtu z roku 2010, je třeba zdroje sdílet s ostatními nástroji Unie pro financování, jestliže předpokládané činnosti v rámci programu Fiscalis 2020 sledují cíle, které jsou společné různým nástrojům financování, avšak s vyloučením dvojího financování.
(15)
Opatření nezbytná pro finanční provádění tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4) a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (5).
(16)
Zúčastněné země by měly nést náklady na vnitrostátní prvky programu Fiscalis 2020, mezi něž patří mimo jiné neunijní složky evropských informačních systémů, a na odbornou přípravu, která není součástí iniciativ v oblasti společné odborné přípravy.
(17)
S ohledem na význam plného zapojení zúčastněných zemí do společných akcí může míra spolufinancování činit až 100 % způsobilých nákladů, pokud jde o náklady na cestování a ubytování, náklady související s organizováním akcí a denní příspěvky, je-li to nutné v zájmu plného dosažení cílů programu Fiscalis 2020.
(18)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(19)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (6).
(20)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení víceletého programu, který má zlepšit fungování systémů zdanění na vnitřním trhu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, protože členské státy nemohou účinně zajistit spolupráci a koordinaci potřebnou pro dosažení tohoto cíle, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.
(21)
Při provádění programu Fiscalis 2020 by Komisi měl být nápomocen výbor pro program Fiscalis 2020.
(22)
V zájmu usnadnění hodnocení programu Fiscalis 2020 by měl být od samotného začátku zaveden odpovídající rámec pro sledování výsledků dosažených programem Fiscalis 2020. Komise by měla společně se zúčastněnými zeměmi stanovit přizpůsobitelné ukazatele a předem stanovené základní hodnoty pro sledování výsledků činností v rámci programuFiscalis 2020. Mělo by být provedeno hodnocení v polovině období zaměřené na dosahování cílů programu Fiscalis 2020, jeho účinnost a přidanou hodnotu na evropské úrovni. Závěrečné hodnocení by dále mělo posoudit dlouhodobý dopad a udržitelnost výsledků programu Fiscalis 2020. Měla by být zajištěna plná transparentnost spojená s pravidelným podáváním zpráv o sledování a s předkládáním hodnotících zpráv Evropskému parlamentu a Radě.
(23)
Zpracovávání osobních údajů prováděné v členských státech v souvislosti s tímto nařízením a pod dohledem příslušných orgánů členských států, zejména nezávislých veřejných orgánů určených členskými státy, se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (7). Zpracovávání osobních údajů prováděné Komisí v rámci tohoto nařízení a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (8). Výměna nebo předávání informací příslušnými orgány by se měly uskutečňovat v souladu s pravidly o předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici 95/46/ES a výměna nebo předávání informací ze strany Komise by se měly uskutečňovat v souladu s pravidly o předávání osobních údajů stanovenými v nařízení (ES) č. 45/2001.
(24)
Toto nařízení nahrazuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1482/2007/ES (9). Uvedené rozhodnutí by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Předmět
1. Zavádí se víceletý akční program „Fiscalis 2020“ (dále jen „program“), jehož cílem je zlepšit fungování systémů zdanění na vnitřním trhu a podpořit spolupráci v této oblasti.
2. Program se vztahuje na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„daňovými orgány“ veřejné a jiné orgány v zúčastněných zemích, které jsou odpovědné za správu daní nebo činnosti v oblasti daní;
2)
„externími odborníky“:
a)
zástupci orgánů státní správy, a to i ze zemí, které se neúčastní programu podle čl. 3 odst. 2;
b)
hospodářské subjekty a organizace zastupující hospodářské subjekty;
c)
zástupci mezinárodních a jiných příslušných organizací;
3)
„daněmi“:
a)
daň z přidané hodnoty podle směrnice Rady 2006/112/ES (10);
b)
spotřební daně z alkoholu podle směrnice Rady 92/83/EHS (11);
c)
spotřební daně z tabákových výrobků podle směrnice Rady 2011/64/EU (12);
d)
daně z energetických produktů a elektřiny podle směrnice Rady 2003/96/ES (13);
e)
další daně, které spadají do oblasti působnosti čl. 2 odst. 1 písm. a) směrnice Rady 2010/24/EU (14), pokud jsou významné pro vnitřní trh a pro správní spolupráci mezi členskými státy;
4)
„dvoustrannými nebo mnohostrannými kontrolami“ koordinovaná kontrola daňové povinnosti jedné nebo více propojených osob povinných k dani organizovaná dvěma či více zúčastněnými zeměmi, včetně alespoň dvou členských států, se společnými nebo doplňujícími se zájmy.
Článek 3
Účast v programu
1. Zúčastněnými zeměmi jsou členské státy a země uvedené v odstavci 2 za předpokladu, že jsou splněny podmínky v něm uvedené.
2. Účast v programu je otevřena těmto zemím:
a)
přistupujícím zemím, kandidátským zemím a potenciálním kandidátským zemím, jež využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo podobných dohodách;
b)
partnerským zemím v rámci evropské politiky sousedství, pokud tyto země dosáhly dostatečné úrovně sblížení příslušných právních předpisů a správních postupů s právními předpisy a správními postupy Unie.
Partnerské země uvedené v prvním pododstavci písm. b)se programu účastní v souladu s ustanoveními, jež se s těmito zeměmi určí po vytvoření rámcových dohod o jejich účasti na programech Unie. Svojí účastí podporují pouze činnosti v rámci programu, které jsou zaměřené na boj proti daňovým podvodům a daňovým únikům a na řešení problematiky agresivního daňového plánování.
Článek 4
Účast na činnostech v rámci programu
Pokud je to nezbytné pro dosažení cílů uvedených v článcích 5 a 6, mohou být přizváni externí odborníci, aby přispěli k vybraným činnostem organizovaným v rámci programu. Tyto externí odborníky vybírá Komise spolu se zúčastněnými zeměmi podle jejich dovedností, zkušeností a znalostí, jež jsou významné pro dané činnosti, s přihlédnutím k jakémukoli riziku střetu zájmů, a zachovává při tom vyvážený poměr mezi zástupci podniků a jinými odborníky z řad občanské společnosti. Seznam vybraných externích odborníků se zveřejňuje a pravidelně aktualizuje.
Článek 5
Obecný cíl a zvláštní cíl
1. Obecným cílem programu je zlepšit řádné fungování systémů zdanění na vnitřním trhu posílením spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi, jejich daňovými orgány a jejich úředníky.
2. Zvláštním cílem programu je podpora boje proti daňovým podvodům, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování a provádění právních předpisů Unie v oblasti daní zajištěním výměny informací, podporou správní spolupráce a v nezbytných a vhodných případech posílením administrativní kapacity zúčastněných zemí, s cílem napomoci snížení administrativní zátěže daňových orgánů a nákladů na dosažení souladu pro daňové poplatníky.
3. Dosažení těchto cílů uvedených v tomto článku se měří zejména na základě:
a)
dostupnosti společné komunikační sítě pro evropské informační systémy a úplného přístupu k ní;
b)
zpětné vazby od zúčastněných zemí ohledně výsledků akcí v rámci programu.
Článek 6
Operační cíle a priority programu
1. Program má tyto operační cíle a priority:
a)
zavádět, zdokonalovat, provozovat a podporovat evropské informační systémy v oblasti daní;
b)
podporovat činnosti v oblasti správní spolupráce;
c)
prohloubit dovednosti a schopnosti daňových úředníků;
d)
posílit pochopení a provádění právních předpisů Unie v oblasti daní;
e)
podporovat zdokonalování správních postupů a sdílení osvědčených správních praktik
2. Cíle a priority uvedené v odstavci 1 jsou dosahovány se zvláštním důrazem na podporu boje proti daňovým podvodům, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování.
KAPITOLA II
Způsobilé akce
Článek 7
Způsobilé akce
1. Program za podmínek stanovených v ročním pracovním programu uvedeném v článku 14 poskytuje finanční podporu na:
a)
společné akce:
i)
semináře a pracovní setkání;
ii)
projektové skupiny, které se zpravidla skládají z omezeného počtu zemí, působí pouze po omezenou dobu a sledují předem stanovený cíl s přesně popsaným výsledkem;
iii)
dvoustranné nebo mnohostranné kontroly a další činnosti stanovené v právních předpisech Unie týkajících se správní spolupráce, organizované dvěma či více zúčastněnými zeměmi, včetně alespoň dvou členských států,
iv)
pracovní návštěvy organizované zúčastněnými zeměmi nebo jinou zemí, které umožní úředníkům získat nebo zvýšit jejich odbornou způsobilost či znalosti v daňových záležitostech;
v)
skupiny odborníků, tedy strukturované formy spolupráce dočasného charakteru, jež sdružují odborné znalosti k plnění úkolů v konkrétních oblastech, zejména v souvislosti s evropskými informačními systémy, případně s podporou on-line služeb spolupráce, administrativní pomoci i infrastruktury a vybavení;
vi)
akce zaměřené na budování kapacit veřejné správy a podpůrné akce;
vii)
studie;
viii)
komunikační projekty;
ix)
jakékoli další činnosti, které podporují obecný a zvláštní cíl uvedené v článku 5 a operační cíle a priority uvedené v článku 6, je-li nezbytnost takových dalších činností řádně odůvodněna;
b)
budování evropských informačních systémů: vývoj, údržba, provoz a kontrola kvality unijních složek evropských informačních systémů stanovených v bodě A přílohy a nových evropských informačních systémů zřízených právními předpisy Unie, za účelem účinného vzájemného propojení daňových orgánů;
c)
činnosti v oblasti společné odborné přípravy: společně vypracované akce v oblasti odborné přípravy na podporu nezbytných odborných dovedností a znalostí vztahujících se k oblasti daní.
Délka pracovních návštěv uvedených v prvním pododstavci písm. a) bodě iv) nepřesáhne jeden měsíc. U pracovních návštěv organizovaných v třetích zemích jsou pro financování z programu způsobilé pouze cestovní a pobytové náklady (ubytování a denní příspěvky).
Skupiny odborníků uvedené v prvním pododstavci písm. a) bodě v) jsou organizovány Komisí ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi, přičemž s výjimkou řádně odůvodněných případů nepřesáhne jejich délka působení jeden rok.
2. Prostředky na způsobilé akce uvedené v tomto článku jsou přidělovány vyváženým způsobem a úměrně ke skutečným potřebám těchto akcí.
3. Komise při hodnocení programu posoudí, zda je nutné zavést pro jednotlivé způsobilé akce rozpočtové stropy.
Článek 8
Zvláštní prováděcí ustanovení o společných akcích
1. Účast na společných akcích uvedených v čl. 7 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) je dobrovolná.
2. Zúčastněné země zajistí, aby k účasti na společných akcích byli nominováni úředníci s náležitým profilem a kvalifikací, včetně jazykových dovedností.
3. Zúčastněné země případně přijmou nezbytná opatření ke zvýšení povědomí o společných akcích a k zajištění využití vzniklých výstupů.
Článek 9
Zvláštní prováděcí ustanovení o evropských informačních systémech
1. Komise a zúčastněné země zajistí, aby evropské informační systémy uvedené v bodě A přílohy byly rozvíjeny, provozovány a náležitě udržovány.
2. Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi koordinuje ty aspekty zavádění a fungování unijních i neunijních složek evropských informačních systémů uvedených v bodě A přílohy, které jsou nezbytné pro zajištění jejich operability, vzájemné propojenosti a soustavného zlepšování.
3. Využívání unijních složek evropských informačních systémů uvedených v bodě A přílohy nezúčastněnými zeměmi je upraveno dohodami, které budou s těmito zeměmi uzavřeny v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 10
Zvláštní prováděcí ustanovení o činnostech v oblasti společné odborné přípravy
1. Účast na činnostech v oblasti společné odborné přípravy uvedených v čl. 7 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) je dobrovolná.
2. Zúčastněné země zajistí, aby k účasti na činnostech v oblasti společné odborné přípravy byli nominováni úředníci s náležitým profilem a kvalifikací, včetně jazykových dovedností.
3. Zúčastněné země případně začlení do svých vnitrostátních programů odborné přípravy společně vytvořený obsah odborné přípravy, včetně modulů elektronického vzdělávání, programů odborné přípravy a společně dohodnutých norem odborné přípravy.
KAPITOLA III
Finanční rámec
Článek 11
Finanční rámec
1. Finanční krytí pro provádění programu se stanoví na 223 366 000 EUR v běžných cenách.
2. Finanční příděl pro program může pokrýt také náklady vzniklé přípravnými, monitorovacími, kontrolními, auditními a hodnotícími činnostmi, kterých je pravidelně zapotřebí pro řízení programu a dosahování jeho cílů, zejména studie, setkání odborníků, informační a komunikační činnosti vztahující se k cílům stanoveným tímto nařízením, výdaje spojené se sítěmi informačních technologií se zaměřením na zpracování a výměnu informací, spolu se všemi ostatními výdaji na technickou a administrativní pomoc, které vzniknou Komisi při řízení programu.
Podíl administrativních výdajů nesmí obecně přesáhnout 5 % celkových nákladů programu.
Článek 12
Druhy podpory
1. Komise provádí program v souladu s nařízením (EU) Euratom) č. 966/2012.
2. Finanční podpora Unie na činnosti podle článku 7 má podobu:
a)
grantů;
b)
zadávání veřejných zakázek;
c)
náhrady nákladů vynaložených externími odborníky uvedenými v článku 4.
3. Míra spolufinancování u grantů činí až 100 % způsobilých nákladů v případě nákladů na cestování a ubytování, nákladů spojených s organizováním akcí a denních příspěvků.
Tato míra se vztahuje na všechny způsobilé akce, s výjimkou skupin odborníků uvedených v čl. 7 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) bodu v). Pokud akce vyžaduje udělení grantu, stanoví příslušnou míru spolufinancování pro skupiny odborníků roční pracovní programy.
4. Unijní složky evropských informačních systémů jsou financovány programem. Zúčastněné země nesou zejména náklady na pořízení, vývoj, instalaci, údržbu a každodenní provoz neunijních složek evropských informačních systémů.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny opatřeními k prevenci podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů a inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (15) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (16) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
KAPITOLA IV
Prováděcí pravomoci
Článek 14
Pracovní program
K provádění programu přijímá Komise formou prováděcích aktů roční pracovní programy, které stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a jejich celkovou částku. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, informaci o částce přidělené na jednotlivé druhy akcí a orientační harmonogram provádění. V případě grantů obsahují roční pracovní programy priority, základní hodnotící kritéria a maximální míru spolufinancování. Tyto prováděcí akty vycházejí z výsledků předchozích let a přijímají se přezkumným postupem podle čl. 15 odst. 2.
Článek 15
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA V
Sledování a hodnocení
Článek 16
Sledování akcí v rámci programu
1. Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi sleduje program a akce v jeho rámci.
2. Komise a zúčastněné státy stanoví kvalitativní a kvantitativní ukazatele a v případě potřeby doplní další ukazatele v průběhu trvání programu. Tyto ukazatele se použijí k měření účinků programu ve vztahu k předem stanoveným základním hodnotám.
3. Komise zveřejní výsledky sledování uvedeného v odstavci 1 a ukazatele uvedené v odstavci 2.
4. Výsledky sledování se použijí pro účely hodnocení programu podle článku 17.
Článek 17
Hodnocení a přezkum
1. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu v polovině období a závěrečnou hodnotící zprávu, týkající se oblastí uvedených v odstavcích 2 a 3. Výsledky těchto hodnocení se začlení do rozhodnutí o možném prodloužení, úpravě či pozastavení programu v následných obdobích. Tato hodnocení provádí nezávislý externí hodnotitel.
2. Do 30. června 2018 vypracuje Komise hodnotící zprávu v polovině období, která se zaměří na dosažení cílů akcí v rámci programu, účinnost využívání prostředků a přidanou hodnotu na evropské úrovni. Tato zpráva se bude dále zabývat zjednodušením, trvalou platností cílů a také přínosem programu k prioritám Unie, tedy k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění.
3. Do 31. prosince 2021 vypracuje Komise závěrečnou hodnotící zprávu týkající se oblastí uvedených v odstavci 2 a dlouhodobého dopadu a udržitelnosti účinků programu.
4. Zúčastněné země poskytnou Komisi na její žádost veškeré dostupné údaje a informace, které mohou přispět k její hodnotící zprávě v polovině období a závěrečné hodnotící zprávě.
KAPITOLA VI
Závěrečná ustanovení
Článek 18
Zrušení
Rozhodnutí č. 1482/2007/ES se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2014.
Finanční závazky související s akcemi prováděnými podle uvedeného rozhodnutí se však až do dokončení těchto akcí nadále řídí uvedeným rozhodnutím.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1286/2013
annettu 11 päivänä joulukuuta 2013
Euroopan unionin verotusjärjestelmien toimintaa kaudella 2014-2020 parantavan toimintaohjelman (Fiscalis 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1482/2007/EY kumoamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 ja 197 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Veroalaa koskevalla monivuotisella toimintaohjelmalla, joka oli voimassa ennen vuotta 2014, on helpotettu ja vahvistettu huomattavasti veroviranomaisten keskinäistä yhteistyötä unionin alueella. Osallistujamaiden verohallinnot ovat tunnustaneet tämän ohjelman lisäarvon, myös unionin jäsenvaltioiden ja veronmaksajien taloudellisten etujen suojaamisessa. Seuraavan vuosikymmenen todettuihin haasteisiin ei voida tarttua, jolleivät jäsenvaltiot katso oman hallintoalueensa rajoja pidemmälle ja tee tiivistä yhteistyötä vastapuoltensa kanssa. Fiscalis-ohjelma, jonka täytäntöönpanijana toimii komissio yhteistyössä osallistujamaiden kanssa, tarjoaa jäsenvaltioille unionin kehyksen, jonka puitteissa tällaisia yhteistyötoimia toteutetaan, ja jonka puitteissa toimiminen on kustannustehokkaampaa kuin se, että kukin jäsenvaltio perustaisi oman yhteistyökehyksensä kahden- tai monenväliseltä pohjalta. Tämän vuoksi toiminnan jatkuminen on syytä varmistaa perustamalla uusi samaa alaa koskeva ohjelma.
(2)
Tämän asetuksen nojalla perustettu ohjelma, jäljempänä "Fiscalis 2020 -ohjelma", ja sen onnistuminen ovat keskeisen tärkeitä nykyisessä taloustilanteessa, ja ohjelmalla olisi tuettava veroasioissa tehtävää yhteistyötä.
(3)
Fiscalis 2020-ohjelman toimenpiteiden, eli tässä asetuksessa määriteltyjen eurooppalaisten tietojärjestelmien, jäljempänä "eurooppalaiset tietojärjestelmät", veroviranomaisten virkamiesten yhteisten toimien sekä yhteisten koulutusaloitteiden odotetaan osaltaan edistävän älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategian toteutumista vahvistamalla sisämarkkinoiden toimintaa, tarjoamalla puitteet veroviranomaisten hallinnollisten valmiuksien parantamista koskevien toimien tukemiselle ja nopeuttamalla teknistä kehitystä ja innovaatioita. Ohjelma tarjoaa puitteet toimille, joilla pyritään veroviranomaisten toiminnan tehostamiseen, yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen, työllisyyden lisäämiseen sekä unionin jäsenvaltioiden ja veronmaksajien taloudellisten etujen suojaamiseen, ja näin Fiscalis 2020 -ohjelmalla lujitetaan aktiivisesti verotusjärjestelmien toimintaa sisämarkkinoilla ja edistetään samalla sisämarkkinoilla olevien esteiden ja vääristymien asteittaista poistamista.
(4)
Fiscalis 2020 -ohjelman soveltamisala olisi mukautettava nykyisiin tarpeisiin, jolloin olisi mahdollista keskittyä kaikkiin unionin tasolla yhdenmukaistettuihin veroihin ja muihin veroihin siltä osin kuin ne ovat merkittäviä sisämarkkinoiden ja jäsenvaltioiden hallinnollisen yhteistyön kannalta.
(5)
Kolmansien maiden liittymis- ja assosiaatioprosessien tukemiseksi Fiscalis 2020 -ohjelmaan voivat tiettyjen ehtojen täyttyessä osallistua myös liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat sekä Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaat, jos niiden osallistuminen tukee yksinomaan Fiscalis 2020 -ohjelman niitä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on veropetosten ja veronkierron torjuminen sekä aggressiivisen verosuunnittelun käsitteleminen. Maailmantalouden jatkuvasti lisääntyvien keskinäisten yhteyksien vuoksi Fiscalis 2020 -ohjelmassa olisi edelleen varattava mahdollisuus kutsua ulkopuolisia asiantuntijoita osallistumaan Fiscalis 2020 -ohjelmaan kuuluviin toimiin. Ulkopuolisia asiantuntijoita, kuten valtion viranomaisten edustajia, talouden toimijoita ja niiden järjestöjä tai kansainvälisten järjestöjen edustajia olisi kutsuttava mukaan vain, jos niiden osallistumista pidetään välttämättömänä Fiscalis 2020 -ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta.
(6)
Fiscalis 2020 -ohjelman tavoitteissa ja painopisteissä otetaan huomioon ongelmat ja haasteet, joita veroalalla seuraavalla vuosikymmenellä esiintyy. Fiscalis 2020 -ohjelmalla olisi jatkossakin vaikutettava tärkeisiin aloihin, kuten unionin lainsäädännön yhdenmukaiseen täytäntöönpanoon verotuksen alalla, tietojenvaihdon varmistamiseen, hallinnollisen yhteistyön tukemiseen ja veroviranomaisten hallinnollisten valmiuksien parantamiseen. Havaittujen uusien haasteiden problematiikan vuoksi myös veropetosten, veronkierron ja aggressiivisen verosuunnittelun torjunnan tukemiselle olisi annettava lisää painoarvoa. Myös veroviranomaisten hallinnollisen rasituksen vähentämistä, sääntöjen noudattamisesta veronmaksajille aiheutuvien kustannusten vähentämistä ja kaksinkertaisen verotuksen välttämistä olisi painotettava.
(7)
Käytännön tasolla Fiscalis 2020 -ohjelman avulla olisi pantava täytäntöön, toteutettava ja tuettava eurooppalaisia tietojärjestelmiä ja hallinnollisia menettelyjä, kehitettävä verovirkailijoiden taitoja ja pätevyyksiä, parannettava unionin verolainsäädännön ymmärtämistä ja täytäntöönpanoa sekä tuettava hallinnollisten menettelyjen parantamista ja hyvien hallintokäytäntöjen jakamista ja levittämistä. Näihin tavoitteisiin pyrittäessä olisi painotettava veropetosten, veronkierron ja aggressiivisen verosuunnittelun torjumisen tukemista.
(8)
Ennen Fiscalis 2020-ohjelmaa voimassa olleessa ohjelmassa käytettyjä välineitä olisi täydennettävä, jotta veroviranomaisia ensi vuosikymmenellä odottaviin haasteisiin voitaisiin vastata asianmukaisesti ja unionin oikeuden muutoksia myötäillen. Fiscalis 2020 -ohjelmaan olisi kuuluttava kahden- tai monenväliset valvontatoimet ja muut hallinnollisen yhteistyön muodot, joista säädetään asiaan liittyvässä hallinnollista yhteistyötä koskevassa unionin oikeudessa, asiantuntijaryhmät, julkishallinnon valmiuksien kehittämiseen tähtäävät toimet, joilla annetaan verotuksen alalla erityisvalmennusta jäsenvaltioille, joiden erityisillä ja poikkeuksellisilla olosuhteilla kyseisiä kohdistettuja toimia perustellaan, sekä tarvittaessa tutkimukset ja yhteiset tiedotustoimet, joilla tuetaan unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa verotuksen alalla.
(9)
Eurooppalaisilla tietojärjestelmillä on merkittävä tehtävä veroviranomaisten välisten yhteyksien luomisessa ja siten unionin verotusjärjestelmien lujittamisessa, minkä vuoksi niitä olisi jatkossakin rahoitettava ja paranneltava Fiscalis 2020 -ohjelman puitteissa. Lisäksi olisi oltava mahdollisuus sisällyttää Fiscalis 2020 -ohjelmaan uusia unionin oikeuden puitteissa perustettuja veroasioihin liittyviä tietojärjestelmiä. Eurooppalaisten tietojärjestelmien olisi tarvittaessa perustuttava jaettuihin kehittämismalleihin ja tietotekniikka-arkkitehtuuriin.
(10)
Hallinnollisen yhteistyön laajemman parantamisen ja veropetosten, veronkierron ja aggressiivisen verosuunnittelun torjunnan tukemisen yhteydessä unionin voisi olla hyödyllistä tehdä kolmansien maiden kanssa sopimuksia, jotta nämä maat voisivat käyttää eurooppalaisten tietojärjestelmien unionin vastuulla olevia osia itsensä ja jäsenvaltioiden välisen turvallisen tietojenvaihdon tukemiseksi veroalan kahdenvälisten sopimusten puitteissa.
(11)
Yhteiset koulutustoimet olisi myös toteutettava tämän Fiscalis 2020 -ohjelman kautta. Fiscalis 2020 -ohjelmalla olisi edelleen tuettava siihen osaa ottavia maita ammatillisten verotusta koskevien taitojen ja tietojen vahvistamisessa tehostetulla yhteisesti kehitetyllä koulutussisällöllä, joka kohdistetaan veroviranomaisille ja talouden toimijoille. Tätä varten Fiscalis 2020 -ohjelman nykyistä yhteistä, koulutusta koskevaa lähestymistapaa, joka perustuu suurelta osin keskitetyn verkko-oppimisen kehittämiseen, olisi laajennettava monipuoliseksi koulutusta tarjoavaksi unionin tukiohjelmaksi.
(12)
Fiscalis 2020 -ohjelman keston olisi oltava seitsemän vuotta, jotta kesto voidaan mukauttaa vuosia 2014-2020 koskevan neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) säädetyn monivuotisen rahoituskehyksen keston mukaiseksi.
(13)
Tällä asetuksella vahvistetaan koko Fiscalis 2020 -ohjelman keston ajaksi rahoituspuitteet, jotka ovat talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena rahoitusohjeena vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
(14)
Komission vuoden 2010 talousarviokatsausta koskevassa tiedonannossaan antaman rahoitusohjelmien yhtenäisyyttä ja yksinkertaistamista koskevan sitoumuksen mukaisesti resursseja olisi jaettava muiden unionin rahoitusvälineiden kanssa, jos Fiscalis 2020 -ohjelmassa suunniteltujen toimien tavoitteet ovat yhteisiä useille rahoitusvälineille. Kaksinkertainen rahoittaminen ei kuitenkaan ole mahdollista.
(15)
Tämän asetuksen rahoituksen toteuttamisen kannalta välttämättömät toimenpiteet olisi hyväksyttävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (4) sekä komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (5) mukaisesti.
(16)
Osallistuvien maiden olisi vastattava Fiscalis 2020 -ohjelman kansallisten osien kustannuksista; näihin kuuluvat muun muassa eurooppalaisten tietojärjestelmien unionille kuulumattomat osat ja kaikki koulutus, joka ei kuulu yhteisiin koulutusaloitteisiin.
(17)
Koska osallistujamaiden täysipainoinen osallistuminen yhteisiin toimiin on tärkeää, tukikelpoiset kustannukset matka- ja majoituskulujen osalta sekä tapahtumien järjestämiseen liittyvien kulujen ja päivärahojen osalta voidaan korvata 100 prosentin yhteisrahoitusosuudella, jos se on tarpeen Fiscalis 2020 -ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi kokonaisuudessaan.
(18)
Unionin taloudellisia etuja olisi suojattava koko menosyklin ajan sopivilla toimenpiteillä, joita ovat esimerkiksi sääntöjenvastaisuuksien estäminen, jäljittäminen ja tutkiminen, menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä sekä tarvittaessa rangaistukset.
(19)
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa vuotuisten työohjelmien vahvistamisen osalta. Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti (6).
(20)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli verotusjärjestelmien toiminnan parantamiseksi sisämarkkinoilla tarkoitetun monivuotisen ohjelman perustamista, koska ne eivät kykene huolehtimaan riittävän tehokkaasti tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta välttämättömästä yhteistyöstä ja koordinoinnista. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(21)
Fiscalis 2020 -ohjelman komitean olisi avustettava komissiota Fiscalis 2020 -ohjelman täytäntöönpanossa.
(22)
Fiscalis 2020 -ohjelman arvioinnin helpottamiseksi olisi perustettava alusta lähtien käytettävä Fiscalis 2020 -ohjelmassa saavutettujen tulosten seurantakehys. Komission olisi yhdessä osallistujamaiden kanssa vahvistettava mukautettavissa olevat indikaattorit ja asetettava ennalta määritellyt vähimmäistavoitteet Fiscalis 2020 -ohjelman toimenpiteiden tulosten seuraamiseksi. Olisi toteutettava väliarviointi, jossa tarkastellaan Fiscalis 2020 -ohjelman tavoitteiden saavuttamista, ohjelman tuloksellisuutta ja sen eurooppalaisella tasolla tuottamaa lisäarvoa. Loppuarvioinnissa olisi tarkasteltava lisäksi Fiscalis 2020 -ohjelman pitkäaikaisia vaikutuksia ja vaikutusten kestävyyttä. Täysi avoimuus olisi varmistettava raportoimalla seurannasta säännöllisesti ja toimittamalla arviointikertomukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
(23)
Jäsenvaltioissa tämän asetuksen mukaisesti ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti jäsenvaltioiden nimeämien riippumattomien viranomaisten, valvonnassa suoritettavaa henkilötietojen käsittelyä säännellään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 95/46/EY (7). Komission tämän asetuksen mukaisesti ja Euroopan tietosuojavaltuutetun valvonnassa suorittamaa henkilötietojen käsittelyä säännellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 45/2001 (8). Toimivaltaisten viranomaisten toteuttaman tietojenvaihdon tai tietojen toimittamisen olisi tapahduttava direktiivissä 95/46/EY säädettyjen, henkilötietojen toimittamista koskevien sääntöjen mukaisesti, ja komission toteuttaman tietojenvaihdon tai tietojen toimittamisen olisi tapahduttava asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädettyjen, henkilötietojen toimittamista koskevien sääntöjen mukaisesti.
(24)
Tällä asetuksella korvataan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1482/2007/EY (9). Mainittu päätös olisi sen vuoksi kumottava,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
Yleiset säännökset
1 artikla
Kohde
1. Perustetaan monivuotinen Fiscalis 2020 -toimintaohjelma, jäljempänä ”ohjelma”, jonka tarkoituksena on parantaa verotusjärjestelmien toimintaa sisämarkkinoilla ja tukea siihen liittyvää yhteistyötä.
2. Ohjelma alkaa 1 päivänä tammikuuta 2014 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1)
'veroviranomaisilla' verohallinnosta ja verotusalan toimista vastaavia osallistujamaiden julkishallinnon viranomaisia ja muita elimiä;
2)
'ulkopuolisilla asiantuntijoilla'
a)
valtion viranomaisten edustajia myös maista, jotka eivät osallistu ohjelmaan 3 artiklan 2 kohdan nojalla;
b)
talouden toimijoita ja niitä edustavia järjestöjä;
c)
kansainvälisten ja muiden järjestöjen edustajia;
3)
'verotuksella' seuraavia:
a)
neuvoston direktiivissä 2006/112/EY (10) säädettyä arvonlisäveroa;
b)
neuvoston direktiivissä 92/83/ETY (11) säädettyjä alkoholin valmisteveroja;
c)
neuvoston direktiivissä 2011/64/EU (12) säädettyjä tupakkatuotteiden valmisteveroja;
d)
neuvoston direktiivissä 2003/96/EY (13) säädettyjä energiatuotteiden ja sähkön veroja;
e)
muita neuvoston direktiivin 2010/24/EU (14) 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvia veroja, siltä osin kuin ne ovat merkittäviä sisämarkkinoiden ja jäsenvaltioiden hallinnollisen yhteistyön kannalta;
4)
'kahden- tai monenvälisillä valvontatoimilla' kahden tai useamman osallistujamaan, joilla on yhteisiä tai täydentäviä tarpeita ja joista ainakin kahden on oltava jäsenvaltioita, järjestämää yhden tai useamman toisiinsa yhteydessä olevan verovelvollisen verotuksen koordinoitua valvontaa.
3 artikla
Ohjelmaan osallistuminen
1. Osallistujamaita ovat jäsenvaltiot sekä 2 kohdassa lueteltujen ehtojen toteutuessa myös mainitussa kohdassa tarkoitetut maat.
2. Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat:
a)
liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat, joihin sovelletaan liittymistä edeltävää strategiaa, kunkin maan osalta puitesopimuksessa, assosiaationeuvostojen päätöksissä ja muissa vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen unionin ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen mukaisesti;
b)
Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaat, jos niiden asiaa koskeva lainsäädäntö ja hallintomenetelmät ovat riittävän lähellä unionin lainsäädäntöä ja hallintomenetelmiä.
Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetut kumppanimaat voivat osallistua ohjelmaan niiden säännösten mukaisesti, jotka määritellään sen jälkeen, kun näiden maiden kanssa on tehty niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevat puitesopimukset. Niiden osallistumisella on tuettava yksinomaan ohjelman niitä toimenpiteitä, joiden tavoitteena on veropetosten ja veronkierron torjuminen sekä aggressiivisen verosuunnittelun käsitteleminen.
4 artikla
Ohjelman toimiin osallistuminen
Ulkopuolisia asiantuntijoita voidaan kutsua edistämään ohjelmassa järjestettyjä valittuja toimia aina, kun tämä on 5 ja 6 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta olennaista. Komissio valitsee yhdessä osallistujamaiden kanssa ulkopuoliset asiantuntijat kyseisten toimien kannalta merkityksellisten taitojen, kokemusten ja tietämyksen perusteella siten, että kaikki mahdolliset eturistiriidat otetaan huomioon ja että liike-elämä ja muut kansalaisyhteiskunnan asiantuntijat ovat tasapuolisesti edustettuina. Valittujen ulkopuolisten asiantuntijoiden luettelo julkistetaan ja sitä päivitetään säännöllisesti.
5 artikla
Yleis- ja erityistavoite
1. Ohjelman yleistavoitteena on parantaa verotusjärjestelmien asianmukaista toimintaa sisämarkkinoilla tiivistämällä osallistujamaiden, niiden hallintojen ja niiden virkamiesten välistä yhteistyötä.
2. Ohjelman erityistavoitteena on tukea veropetosten, veronkierron ja aggressiivisen verosuunnittelun torjumista sekä unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa verotuksen alalla huolehtimalla tietojenvaihdosta, tukemalla hallinnollista yhteistyötä, ja jos se on tarpeen ja asianmukaista, vahvistamalla osallistujamaiden hallinnollisia valmiuksia auttaen siten vähentämään veroviranomaisten hallinnollista rasitusta ja sääntöjen noudattamisesta veronmaksajille aiheutuvia kustannuksia.
3. Tässä artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista mitataan erityisesti seuraavien perusteella:
a)
yhteisen tietoliikenneverkon saatavuus ja vapaa käyttöoikeus eurooppalaisten tietojärjestelmien näkökulmasta;
b)
osallistujamaiden antama ohjelman toimien tuloksia koskeva palaute.
6 artikla
Ohjelman operatiiviset tavoitteet ja painopisteet
1. Ohjelman operatiiviset tavoitteet ja painopisteet ovat seuraavat:
a)
pannaan täytäntöön, parannetaan, käytetään ja tuetaan veroalan eurooppalaisia tietojärjestelmiä;
b)
tuetaan hallinnollisia yhteistyötoimia;
c)
tehostetaan verovirkailijoiden taitoja ja osaamista;
d)
parannetaan unionin verolainsäädännön ymmärtämistä ja täytäntöönpanoa;
e)
tuetaan hallinnollisten menettelyjen parantamista ja hyvien hallinnollisten käytäntöjen jakamista.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tavoitteita ja painopisteitä toteutettaessa olisi painotettava erityisesti veropetosten, veronkierron ja aggressiivisen verosuunnittelun torjunnan tukemista.
II LUKU
Tukikelpoiset toimet
7 artikla
Tukikelpoiset toimet
1. Asetuksen 14 artiklassa tarkoitetussa vuotuisessa työohjelmassa säädettyjen ehtojen toteutuessa ohjelmasta annetaan taloudellista tukea seuraaville:
a)
yhteiset toimet:
i)
seminaarit ja työpajat;
ii)
yleensä rajallisesta määrästä maita koostuvat hankeryhmät, jotka toimivat rajoitetun ajan ja joiden työn päämääränä on ennakolta sovitun, tulokseltaan määritellyn tavoitteen toteutuminen;
iii)
kahden tai useamman osallistujamaan, joista ainakin kahden on oltava jäsenvaltioita, järjestämät kahden- tai monenväliset valvontatoimet ja hallinnollista yhteistyötä koskevassa unionin oikeudessa säädetyt muut toimet;
iv)
osallistujamaiden tai muun maan järjestämät työvierailut, joiden tarkoituksena on antaa virkamiehille mahdollisuus hankkia asiantuntemusta tai tietoa veroasioista tai lisätä olemassa olevaa asiantuntemusta tai tietoa;
v)
asiantuntijaryhmät, eli jäsennellyt, luonteeltaan väliaikaiset yhteistyön muodot, joissa asiantuntemusta yhdistetään erityisalojen tehtävien suorittamista varten, erityisesti eurooppalaisten tietojärjestelmien alalla, mahdollisesti verkkoyhteistyöpalveluiden, virka-avun sekä infrastruktuurin ja laitteiden avulla;
vi)
julkishallinnon valmiuksien kehittäminen ja tätä tukevat toimet;
vii)
tutkimukset;
viii)
tiedotushankkeet;
ix)
kaikki muut toimet, joilla tuetaan 5 ja 6 artiklassa säädettyjä yleis-, erityis- ja toimintatavoitteita ja -painopisteitä, edellyttäen, että tällaiset muut toimet ovat asianmukaisesti perusteltuja;
b)
Eurooppalaisten tietojärjestelmien rakentaminen: liitteessä olevassa A kohdassa säädettyjen unionin osien ja unionin oikeuden nojalla perustettujen uusien eurooppalaisten tietojärjestelmien kehitystyö, ylläpitäminen, käyttäminen ja laadunvalvonta, jotta veroviranomaisille voidaan luoda tehokkaat yhteydet;
c)
yhteiset koulutustoimet: yhdessä kehitetyt koulutustoimet, joilla tuetaan verotusasioihin liittyvien tarpeellisten ammatillisten tietojen ja taitojen hankkimista.
Ensimmäisen alakohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettujen työvierailujen kesto ei saa ylittää yhtä kuukautta. Kolmansien maiden järjestämissä työvierailuissa vain matkakulut ja oleskelukorvaukset (majoituskulut ja päivärahat) ovat ohjelmassa tukikelpoisia.
Komissio organisoi yhteistyössä osallistujamaiden kanssa ensimmäisen alakohdan a alakohdan v alakohdassa tarkoitettuja asiantuntijaryhmiä enintään yhden vuoden ajaksi, ellei pitempään jaksoon ole perusteltua syytä.
2. Tässä artiklassa tarkoitetuille tukikelpoisille toimille osoitettavat resurssit on jaettava tasapuolisesti ja oikeasuhteisesti kyseisten toimien todellisiin tarpeisiin nähden.
3. Komissio tarkastelee ohjelman arvioinnin yhteydessä, onko erilaisille tukikelpoisille toimille asetettava talousarviossa enimmäismäärät.
8 artikla
Yhteisiä toimia koskevat erityiset täytäntöönpanosäännökset
1 Osallistuminen 7 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuihin yhteisiin toimiin perustuu vapaaehtoisuuteen.
2. Osallistujamaiden on varmistettava, että virkamiehillä, jotka nimetään osallistumaan yhteisiin toimiin, on asianmukainen profiili ja pätevyys, myös kielitaidon osalta.
3. Osallistujamaiden on tarvittaessa toteutettava tarpeelliset toimenpiteet yhteisistä toimista tiedottamiseksi ja sen varmistamiseksi, että aikaan saadut tuotokset hyödynnetään.
9 artikla
Eurooppalaisia tietojärjestelmiä koskevat erityiset täytäntöönpanosäännökset
1. Komission ja osallistujamaiden on varmistettava, että liitteessä olevassa A kohdassa tarkoitettuja eurooppalaisia tietojärjestelmiä kehitetään, käytetään ja pidetään yllä asianmukaisesti.
2. Komissio sovittaa yhteen yhteistyössä osallistujamaiden kanssa sellaisia liitteessä olevassa A kohdassa tarkoitettujen eurooppalaisten tietojärjestelmien unionin vastuulla olevien osien ja muiden osien luomiseen ja toimintaan liittyviä näkökohtia, jotka ovat tarpeen niiden toimivuuden, yhteenliitettävyyden ja jatkuvan parantamisen varmistamiseksi.
3. Kun muut kuin osallistujamaat käyttävät liitteessä olevassa A kohdassa tarkoitettuja eurooppalaisten tietojärjestelmien unionin vastuulle kuuluvia osia, kyseisten maiden kanssa on tehtävä sopimus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti.
10 artikla
Yhteisiä koulutustoimia koskevat erityiset täytäntöönpanosäännökset
1. Osallistuminen 7 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettuihin yhteisiin koulutustoimiin perustuu vapaaehtoisuuteen.
2. Osallistujamaiden on varmistettava, että virkamiehillä, jotka nimetään osallistumaan yhteisiin koulutustoimiin, on asianmukainen profiili ja pätevyys, myös kielitaidon osalta.
3. Osallistujamaiden on tarvittaessa sisällytettävä kansallisiin koulutusohjelmiinsa yhdessä kehitetyt koulutussisällöt, mukaan lukien verkko-oppimismoduulit, koulutusohjelmat ja yhteisesti sovitut koulutusta koskevat standardit.
III LUKU
Rahoituskehys
11 artikla
Rahoituskehys
1. Ohjelman toteuttamiseen tarkoitettu rahoituskehys vahvistetaan 223 366 000 euroksi nykyhinnoissa.
2. Ohjelmaan osoitetuilla määrärahoilla voidaan myös kattaa kuluja, jotka liittyvät ohjelman hallinnon ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämään säännölliseen valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, erityisesti tutkimuksiin, asiantuntijoiden kokouksiin sekä tiedotus- ja viestintätoimintaan, jotka liittyvät tässä asetuksessa vahvistettuihin tavoitteisiin, tietojenkäsittelyyn ja -vaihtoon keskittyviin tietotekniikkaverkkoihin liittyviä kuluja sekä kaikkia muita sellaisen teknisen ja hallinnollisen avun kuluja, joita komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnin yhteydessä.
Hallintomenojen osuus saa yleisesti olla enintään viisi prosenttia ohjelman kokonaiskustannuksista.
12 artikla
Tukimuodot
1. Komissio noudattaa ohjelman täytäntöönpanossa asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012.
2. Edellä 7 artiklassa säädetyille toimille annettavan unionin taloudellisen tuen muodot ovat:
a)
avustukset
b)
julkiset hankintasopimukset;
c)
asetuksen 4 artiklassa tarkoitettujen ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaaminen.
3. Avustusten yhteisrahoitusosuus voi olla enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista matka- ja majoituskulujen, tapahtumien järjestämiseen liittyvien kulujen sekä päivärahojen osalta.
Tätä rahoitusosuutta sovelletaan kaikkiin tukikelpoisiin toimiin, paitsi 7 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan v alakohdassa tarkoitettuihin asiantuntijaryhmiin. Asiantuntijaryhmiä koskeva sovellettava rahoitusosuus, kun kyseiset toimet edellyttävät avustusten myöntämistä, vahvistetaan vuotuisissa työohjelmissa.
4. Eurooppalaisten tietojärjestelmien unionin vastuulle kuuluvat osat rahoitetaan ohjelmasta. Osallistujamaiden on erityisesti vastattava eurooppalaisiin tietojärjestelmiin sisältyvien, unionille kuulumattomien osien hankinnasta, kehittämisestä, asentamisesta, ylläpidosta ja päivittäisestä toiminnasta aiheutuvista kuluista.
13 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.
2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän asetuksen nojalla rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta sekä asiakirjoihin perustuvia että paikalla suoritettavia tarkastuksia.
3. Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF voi suorittaa tutkimuksia, muun muassa Euroopan parlamentin ja asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (15) sekä neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (16) säännösten ja menettelyjen mukaisesti selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka tämän asetuksen nojalla rahoitusta saaneen sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
IV LUKU
Täytäntöönpanovalta
14 artikla
Työohjelma
Ohjelman täytäntöön panemiseksi komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä vuotuiset työohjelmat, joissa vahvistetaan saavutettavat tavoitteet, ennakoidut tulokset, täytäntöönpanomenetelmä sekä ohjelmien kokonaismäärä. Niihin sisältyy lisäksi kuvaus rahoitettavista toimista, kullekin toimityypille alustavasti kohdennettava rahoitusosuus ja alustava toteutusaikataulu. Avustuksia varten vuosittaisiin työohjelmiin sisällytetään painopisteet, olennaiset arviointiperusteet ja yhteisrahoitusosuuden enimmäismäärä. Näiden täytäntöönpanosäädösten on perustuttava edellisten vuosien tuloksiin, ja ne on hyväksyttävä 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
15 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
V LUKU
Seuranta ja arviointi
16 artikla
Ohjelman toimien seuranta
1. Komissio seuraa ohjelman ja sen toimien toteutumista yhteistyössä osallistujamaiden kanssa.
2. Komissio ja osallistujamaat vahvistavat laadulliset ja määrälliset indikaattorit ja ottavat tarvittaessa käyttöön uusia indikaattoreita ohjelman kuluessa. Indikaattoreita käytetään ohjelman vaikutusten mittaamiseen ennalta määriteltyihin vähimmäistavoitteisiin verrattuna.
3. Komissio julkistaa 1 kohdassa tarkoitetun seurannan tulokset ja 2 kohdassa tarkoitetut indikaattorit.
4. Seurannan tuloksia käytetään 17 artiklan mukaisesti ohjelman arviointiin.
17 artikla
Arviointi ja uudelleentarkastelu
1. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja seikkoja koskevat väli- ja loppuarviointikertomukset. Arviointien tulokset sisällytetään päätöksiin tämän ohjelman mahdollisesta jatkamisesta, muokkaamisesta tai lykkäämisestä myöhemmille ajanjaksoille. Arvioinnit suorittaa riippumaton ulkopuolinen arvioija.
2. Komissio laatii viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 väliarviointikertomuksen, jossa tarkastellaan ohjelman toimien tavoitteiden saavuttamista, resurssien käytön tehokkuutta sekä sen lisäarvoa eurooppalaisella tasolla. Kertomuksessa käsitellään lisäksi yksinkertaistamista ja tavoitteiden tarkoituksenmukaisuuden säilymistä sekä sitä, miten ohjelmalla on edistetty unionin painopisteitä eli älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua.
3. Komissio laatii viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021 loppuarviointikertomuksen 2 kohdassa tarkoitetuista seikoista ja ohjelman pitkäaikaisista vaikutuksista sekä vaikutusten kestävyydestä.
4. Osallistujamaat toimittavat komission pyynnöstä kaikki saatavilla olevat komission väli- ja loppuarviointikertomusten laatimisen kannalta tarkoituksenmukaiset tiedot.
VI LUKU
Loppusäännökset
18 artikla
Kumoaminen
Kumotaan päätös N:o 1482/2007/EY 1 päivästä tammikuuta 2014.
Mainitun päätöksen nojalla toteutettuihin toimiin liittyvät taloudelliset velvoitteet kuuluvat kuitenkin edelleen sen soveltamisalaan niiden päätökseen saattamiseen asti.
19 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 11 päivänä joulukuuta 2013.