ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2015/528
ze dne 27. března 2015
o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena) a o zrušení rozhodnutí 2011/871/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 41 odst. 2 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada se na zasedání v Helsinkách ve dnech 10. a 11. prosince 1999 usnesla zejména na tom, že v rámci dobrovolné spolupráce na operacích vedených Unií musí být členské státy schopny do roku 2003 během 60 dnů rozmístit a po dobu alespoň jednoho roku zabezpečit přítomnost 50 až 60 tisíc příslušníků ozbrojených sil způsobilých plnit v plném rozsahu petersberské úkoly.
(2)
Dne 17. června 2002 Rada schválila podmínky financování operací na řešení krizí vedených Unií v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.
(3)
Rada v závěrech ze dne 14. května 2003 potvrdila, že je třeba mít schopnost rychlé reakce, zejména jedná-li se o humanitární a záchranné akce.
(4)
Evropská rada na zasedání v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003 přivítala závěry zasedání Rady ze dne 19. května 2003, které potvrdily zejména potřebu toho, aby byla Unie schopna rychlé vojenské reakce.
(5)
Rada dne 22. září 2003 rozhodla, že by Unie měla získat nezbytnou pružnost pro řízení financování společných nákladů na vojenské operace bez ohledu na jejich rozsah, složitost nebo naléhavost, a to především tak, že do 1. března 2004 zavede stálý mechanismus financování, čímž převezme odpovědnost za financování společných nákladů na všechny budoucí vojenské operace Unie.
(6)
Dne 23. února 2004 přijala Rada rozhodnutí 2004/197/SZBP (1) o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou. Uvedené rozhodnutí bylo následně několikrát změněno a nahrazeno, naposledy rozhodnutím 2011/871/SZBP (2).
(7)
Unie je schopna provádět operace rychlé vojenské reakce v souladu s koncepcí definovanou Vojenským výborem EU. V souladu s touto koncepcí je Unie schopna rozmístit bojové skupiny.
(8)
Systém počátečního financování je určen především a zejména pro operace rychlé reakce.
(9)
Cvičení na politické a vojenské strategické úrovni velení a kontrolní struktury a postupy pro vojenské operace Unie v rámci cvičení prováděných na velitelství Unie, schválené Politickým a bezpečnostním výborem, přispívají k posilování celkové operační připravenosti Unie.
(10)
O skutečnosti, zda má určitá operace souvislost s vojenstvím nebo obranou ve smyslu čl. 41 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii, rozhoduje Rada v jednotlivých případech.
(11)
Podle čl. 41 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o Evropské unii nejsou členské státy, jejichž zástupci v Radě učinili formální prohlášení podle čl. 31 odst. 1 druhého pododstavce uvedené smlouvy, povinny přispívat na financování dané operace v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.
(12)
V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se neúčastní tohoto rozhodnutí, a na financování mechanismu tudíž nepřispívá.
(13)
Měla by být přijata ustanovení, která zajistí, aby Athena chránila fyzické osoby, pokud jde o zpracování jejich osobních údajů.
(14)
Rada přezkoumala rozhodnutí 2011/871/SZBP v souladu s jeho článkem 43 a shodla se na tom, že je pozmění.
(15)
V zájmu jednoznačnosti je zapotřebí zrušit rozhodnutí 2011/871/SZBP a nahradit je novým rozhodnutím,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„zúčastněnými členskými státy“ členské státy Unie s výjimkou Dánska;
b)
„přispívajícími státy“ členské státy, které v souladu s čl. 41 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii přispívají na financování dané vojenské operace, a třetí státy, které přispívají na financování společných nákladů na tuto operaci podle dohody, kterou uzavřely s Unií;
c)
„operacemi“ operace Unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou;
d)
„vojenskými podpůrnými akcemi“ operace nebo části operací Unie na podporu některého třetího státu nebo mezinárodní organizace, o nichž rozhodla Rada a které mají souvislost s vojenstvím nebo obranou, avšak nepodléhají pravomoci velitelství Unie;
e)
„dnem“ kalendářní den, a nikoli pracovní den, není-li uvedeno jinak.
KAPITOLA 1
MECHANISMUS
Článek 2
Vytvoření mechanismu
1. Zřizuje se mechanismus pro správu financování společných nákladů na operace.
2. Mechanismus se nazývá Athena.
3. Athena jedná jménem zúčastněných členských států nebo, v případě zvláštních operací, jménem přispívajících států.
Článek 3
Způsobilost k právům a právním úkonům
K výkonu správy financování operací Unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou je Athena vybavena nezbytnou způsobilostí k právům a právním úkonům, zejména k vlastnictví bankovního účtu, k získávání, držbě nebo prodeji majetku, k uzavírání smluv a správních ujednání a k vystupování před soudem. Athena je nezisková.
Článek 4
Koordinace se třetími stranami
V rozsahu nezbytném k plnění svých úkolů a v souladu s cíli a politikami Unie koordinuje Athena svou činnost s členskými státy, orgány a institucemi Unie a mezinárodními organizacemi.
KAPITOLA 2
ORGANIZAČNÍ STRUKTURA
Článek 5
Řídící orgány a pracovníci
1. Z pověření zvláštního výboru řídí Athenu:
a)
správce;
b)
velitel každé operace ve vztahu k operaci, které velí (dále jen „velitel operace“);
c)
účetní.
2. Athena využívá v nejširším možném rozsahu stávajících správních struktur Unie. Athena využívá služeb pracovníků uvolněných v případě potřeby orgány Unie nebo pracovníků vyslaných členskými státy.
3. Generální tajemník Rady může správci a účetnímu, případně i na návrh zúčastněného členského státu, poskytnout pracovníky potřebné k výkonu jejich funkcí.
4. Orgány a pracovníci Atheny zahajují činnost podle operačních potřeb.
Článek 6
Zvláštní výbor
1. Zřizuje se zvláštní výbor složený z jednoho zástupce z každého zúčastněného členského státu.
Zástupci Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) a Komise jsou přizváni k účasti na schůzích zvláštního výboru bez hlasovacího práva.
2. Athena je řízena z pověření zvláštního výboru.
3. Projednává-li zvláštní výbor financování společných nákladů určité operace:
a)
je zvláštní výbor složen z jednoho zástupce každého přispívajícího členského státu;
b)
zástupci přispívajících třetích států se účastní jednání zvláštního výboru. Nehlasují však, ani nejsou hlasování přítomni;
c)
velitel operace nebo jeho zástupce se účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.
4. Předsednictví Rady svolává schůze zvláštního výboru a předsedá jim. Správce zajišťuje sekretariát zvláštního výboru. Vypracovává zápis o výsledcích jednání výboru. Správce nehlasuje.
5. Účetní se podle potřeby účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.
6. Předsednictví svolá zvláštní výbor do patnácti dnů, požádá-li o to zúčastněný členský stát, správce nebo velitel operace.
7. Správce náležitě informuje zvláštní výbor o každém nároku nebo sporu, který se týká Atheny.
8. Zvláštní výbor se usnáší jednomyslným hlasováním svých členů s ohledem na své složení stanovené v odstavcích 1 a 3. Jeho rozhodnutí jsou závazná.
9. Zvláštní výbor schvaluje všechny rozpočty s ohledem na příslušné referenční částky a obecně vykonává pravomoci stanovené tímto rozhodnutím.
10. Správce, velitel operace a účetní informují zvláštní výbor podle tohoto rozhodnutí.
11. Znění aktů schválených zvláštním výborem podle tohoto rozhodnutí podepisují při schválení předseda zvláštního výboru a správce.
Článek 7
Správce
1. Generální tajemník Rady po informování zvláštního výboru jmenuje správce a nejméně jednoho jeho zástupce na dobu tří let.
2. Správce vykonává své úkoly jménem Atheny.
3. Správce:
a)
sestavuje a předkládá zvláštnímu výboru veškeré návrhy rozpočtu. Oddíl výdajů na operaci je v návrhu rozpočtu vypracován podle návrhu velitele operace;
b)
přijímá rozpočty po jejich schválení zvláštním výborem;
c)
je schvalující osobou odpovědnou za příjmy, za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a za společné operativní náklady vzniklé mimo aktivní fázi operace;
d)
co se týče příjmů, provádí finanční ujednání se třetími stranami o financování společných nákladů na vojenské operace Unie;
e)
založí jménem Atheny jeden nebo více bankovních účtů.
4. Správce zabezpečuje dodržování pravidel stanovených tímto rozhodnutím a uplatňování rozhodnutí zvláštního výboru.
5. Správce je oprávněn přijímat opatření, která považuje za nezbytná k plnění výdajů financovaných prostřednictvím Atheny. Uvědomí o nich zvláštní výbor.
6. Správce koordinuje práci spojenou s finančními otázkami vojenských operací Unie. Je v těchto otázkách kontaktní osobou pro vnitrostátní správní orgány a případně mezinárodní organizace.
7. Správce je odpovědný zvláštnímu výboru.
Článek 8
Velitel operace
1. Velitel operace vykonává jménem Atheny své úkoly spojené s financováním společných nákladů na operaci, které velí.
2. Pokud jde o operace, kterým velí, velitel operace:
a)
zasílá správci své návrhy pro oddíl „výdaje - společné operativní náklady“ v návrzích rozpočtu;
b)
jako schvalující osoba plní rozpočtové prostředky týkající se společných operativních nákladů a výdajů podle článku 28; vykonává svou pravomoc nad všemi osobami, které se podílejí na plnění těchto rozpočtových prostředků, včetně předběžného financování; je oprávněn jménem Atheny zadávat zakázky a uzavírat smlouvy; jménem Atheny také zakládá bankovní účet pro operaci, které velí;
c)
jako schvalující osoba plní rozpočtové prostředky týkající se výdajů podle článku 30; vykonává svou pravomoc nad všemi osobami, které se podílejí na plnění těchto rozpočtových prostředků, na základě příslušných ustanovení ad hoc správního ujednání s třetí stranou. Je oprávněn zadávat zakázky a uzavírat smlouvy jménem třetí strany; zakládá samostatný bankovní účet pro každý příspěvek třetí strany.
3. Velitel operace je oprávněn ve vztahu k operaci, které velí, přijímat opatření, která považuje za nezbytná k provádění výdajů na operaci financovaných prostřednictvím Atheny. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
4. S výjimkou řádně odůvodněných případů schválených zvláštním výborem na návrh správce používá velitel operace účetnictví a systém správy majetku stanovený Athenou. Domnívá-li se správce, že takové okolnosti nastaly, informuje předem zvláštní výbor.
Článek 9
Účetní
1. Generální tajemník Rady jmenuje účetního a alespoň jednoho zástupce účetního na dobu tří let.
2. Účetní plní své povinnosti jménem Atheny.
3. Účetní je pověřen:
a)
řádným prováděním plateb, vybíráním příjmů a inkasem stanovených pohledávek;
b)
přípravou finančních výkazů Atheny za každý rok a účetní závěrky každé operace po jejím skončení;
c)
pomocí správci při předkládání roční účetní závěrky nebo účetní závěrky operace zvláštnímu výboru ke schválení;
d)
vedením účetnictví pro Athenu;
e)
stanovením účetních pravidel a postupů a účetní osnovy;
f)
stanovením a potvrzením platnosti účetních systémů pro příjmy a případně potvrzením platnosti systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytování nebo odůvodňování účetních údajů;
g)
uchováváním účetních dokladů;
h)
správou pokladny společně se správcem.
4. Správce a velitel operace poskytují účetnímu veškeré informace nezbytné k vedení účtů, které odrážejí přesný stav aktiv Atheny a plnění rozpočtu, který Athena spravuje. Ručí za jejich spolehlivost.
5. Účetní je odpovědný zvláštnímu výboru.
Článek 10
Obecná ustanovení použitelná na správce, účetního a pracovníky Atheny
1. Výkon funkce správce nebo zástupce správce je neslučitelný s výkonem funkce účetního nebo zástupce účetního.
2. Zástupce správce jedná z pověření správce. Zástupce účetního jedná z pověření účetního.
3. Zástupce správce jedná jménem správce v době jeho nepřítomnosti. Zástupce účetního jedná jménem účetního v době jeho nepřítomnosti.
4. Úředníci a jiní pracovníci Unie podléhají při plnění úkolů jménem Atheny nadále pravidlům a předpisům, které se na ně vztahují.
5. Na pracovníky uvolněné členskými státy pro potřeby Atheny se vztahují stejná pravidla, jaká jsou stanovena v rozhodnutí Rady o pravidlech pro přidělování národních odborníků, a ujednání mezi vnitrostátním správním orgánem a orgánem Unie nebo Athenou.
6. Pracovníci Atheny musí před svým jmenováním obdržet po náležitém prověření oprávnění k přístupu k utajovaným materiálům uloženým v Radě nejméně do úrovně „SECRET UE/EU SECRET“ nebo rovnocenné oprávnění od členského státu.
7. Správce může sjednávat a uzavírat s členskými státy nebo s orgány Unie ujednání o předchozím určení pracovníků, kteří jsou v případě potřeby okamžitě k dispozici Atheně.
KAPITOLA 3
SPRÁVNÍ UJEDNÁNÍ A RÁMCOVÉ SMLOUVY
Článek 11
Správní ujednání a rámcové smlouvy
1. S členskými státy, orgány a institucemi Unie, třetími státy nebo mezinárodními organizacemi mohou být sjednána správní ujednání za účelem usnadnění zadávání zakázek nebo finančních hledisek vzájemné podpory při operacích co nejefektivnějším způsobem z hlediska nákladů.
2. Tato ujednání se předkládají:
a)
ke konzultaci zvláštnímu výboru, pokud jsou uzavřena s členskými státy nebo orgány nebo institucemi Unie;
b)
ke schválení zvláštnímu výboru, pokud jsou uzavřena s třetími státy nebo mezinárodními organizacemi.
3. Tato ujednání podepisuje správce nebo případně velitel operace jménem Atheny a příslušné správní orgány dalších stran uvedených v odstavci 1.
4. K usnadnění co nejefektivnějšího zadávání zakázek mohou být uzavřeny rámcové smlouvy. Než tyto smlouvy podepíše správce, jsou předloženy ke schválení zvláštnímu výboru a jsou dány k dispozici členskými státům a velitelům operací pro případ, že by je chtěly využít. Tímto ustanovením nebude žádnému členskému státu uložena jakákoli povinnost, aby na základě rámcové smlouvy využíval produkty či služby nebo na tyto produkty či služby zadával zakázky.
Článek 12
Stálá a ad hoc správní ujednání o způsobech platby příspěvků třetích států
1. V rámci dohod mezi Unií a třetími státy, které Rada označila za možné přispěvatele na operace Unie nebo za přispěvatele na určitou operaci Unie, sjedná správce s těmito třetími státy stálá nebo ad hoc správní ujednání. Tato ujednání mají formu výměny dopisů mezi Athenou a příslušnými správními orgány dotyčných třetích států, jimiž se stanoví způsoby usnadnění rychlé platby příspěvků.
2. Až do uzavření dohod podle odstavce 1 může správce přijímat nezbytná opatření k usnadnění plateb ze strany přispívajících třetích států.
3. Správce uvědomí zvláštní výbor o zamýšlených ujednáních podle odstavce 1 předtím, než je jménem Atheny podepíše.
4. Po zahájení vojenské operace Unie provádí správce pro příspěvky ve výši určené Radou ujednání se třetími státy přispívajícími na tuto operaci.
KAPITOLA 4
BANKOVNÍ ÚČTY
Článek 13
Založení a účel
1. Veškeré bankovní účty jsou založeny u prvotřídního finančního ústavu se sídlem v členském státě a jedná se o běžné nebo krátkodobé účty v eurech. V řádně odůvodněných případech mohou být účty po schválení správcem založeny u finančních ústavů se sídlem mimo území členských států.
2. V řádně odůvodněných případech mohou být založeny účty i v jiné měně než v eurech.
3. Na tyto bankovní účty se zasílají příspěvky přispívajících států. Používají se k vyplácení záloh veliteli operace na nezbytné výdaje za společné náklady na vojenskou operaci.
4. Příspěvky podle článků 28 a 30 jsou hrazeny na oddělené bankovní účty. Používají se k plnění výdajů, jejichž správa byla svěřena Atheně, jak je stanoveno v příslušných článcích.
Článek 14
Správa finančních prostředků
1. Každou platbu z účtu Atheny musí podepsat společně správce nebo zástupce správce na jedné straně a účetní nebo zástupce účetního na straně druhé.
2. Žádný bankovní účet nesmí být přečerpán.
KAPITOLA 5
SPOLEČNÉ NÁKLADY
Článek 15
Definice společných nákladů a období způsobilosti
1. Společné náklady uvedené v příloze I nese Athena nezávisle na době jejich vzniku. Jsou-li společné náklady zaneseny do článku rozpočtu týkajícího se operace, k níž se nejvíce vztahují, považují se za operativní náklady na tuto operaci. Jinak se považují za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
2. Athena nese dále společné operativní náklady podle přílohy II během období počínajícího dnem, kdy je pro danou operaci schválena koncepce řešení krize, a končícího dnem jmenování velitele operace. Za určitých okolností může zvláštní výbor po konzultaci s Politickým a bezpečnostním výborem upravit dobu, během níž Athena nese tyto náklady.
3. Během aktivní fáze operace, totiž ode dne jmenování velitele operace do ukončení činnosti operačního velitelství, nese Athena jako společné operativní náklady tyto náklady:
a)
společné náklady uvedené v části A přílohy III;
b)
společné náklady uvedené v části B přílohy III, rozhodne-li o tom Rada;
c)
společné náklady uvedené v části C přílohy III, a to na žádost velitele operace a po schválení zvláštním výborem.
4. Během aktivní fáze vojenské podpůrné akce stanovené Radou nese Athena jako společné operativní náklady společné náklady definované Radou v jednotlivých případech podle přílohy III.
5. Společné operativní náklady na operaci zahrnují také výdaje nezbytné k vypořádání operace podle přílohy IV.
Operace je vypořádána tehdy, bylo-li nalezeno konečné uplatnění pro zařízení a infrastrukturu pořízené v rámci společného financování operace a byla-li schválena účetní závěrka operace.
6. Výdaje na náklady vzniklé nezávisle na provádění operace, které by v každém případě nesl jeden nebo více přispívajících států, orgán Unie nebo mezinárodní organizace, nemohou být společným nákladem.
7. Zvláštní výbor může v jednotlivých případech rozhodnout, že s ohledem na určité okolnosti se některé doplňkové náklady jiné než náklady podle části B přílohy III považují za společné operativní náklady na danou operaci během její aktivní fáze.
8. Nedosáhne-li zvláštní výbor jednomyslnosti, může tuto věc na podnět předsednictví předložit Radě.
Článek 16
Cvičení
1. Společné náklady na cvičení Unie jsou financovány prostřednictvím Atheny podle podobných pravidel a postupů, jaké se používají pro operace, na které přispívají všechny zúčastněné členské státy.
2. Společné náklady na cvičení se skládají jednak z doplňkových nákladů na přemístitelná nebo stálá velitelství a jednak z doplňkových nákladů vzniklých Unii tím, že využije společné prostředky a schopnosti NATO poskytnuté pro účely cvičení.
3. Společné náklady na cvičení nezahrnují náklady spojené:
a)
s pořízením investičního majetku, včetně nákladů spojených s budovami, infrastrukturou a vybavením;
b)
s plánovací a přípravnou fází cvičení, pokud nejsou schváleny zvláštním výborem;
c)
s dopravou, provozem kasáren a ubytováním příslušníků ozbrojených sil.
Článek 17
Referenční částka
Každé rozhodnutí Rady, kterým Rada rozhodne zahájit nebo prodloužit vojenskou operaci Unie, obsahuje referenční částku pro společné náklady na tuto operaci. Správce propočítá částku považovanou za nezbytnou ke krytí společných nákladů na operaci pro plánované období především za podpory vojenského štábu Unie a velitele operace, je-li ve funkci. Správce navrhne tuto částku prostřednictvím předsednictví útvaru Rady příslušnému pro posouzení tohoto návrhu rozhodnutí. Členové zvláštního výboru jsou přizváni k jednáním tohoto útvaru ohledně příslušné referenční částky.
KAPITOLA 6
ROZPOČET
Článek 18
Rozpočtové zásady
1. Rozpočet, sestavený v eurech, je aktem, kterým se pro každý rozpočtový rok stanoví a schvalují veškeré příjmy a výdaje týkající se společných nákladů spravovaných mechanismem Athena.
2. Veškeré výdaje se váží k určité operaci, s případnou výjimkou nákladů uvedených v příloze I.
3. Rozpočtové prostředky se schvalují na rozpočtový rok, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince téhož kalendářního roku.
4. Rozpočtové příjmy a výdaje musí být vyrovnané.
5. Všechny příjmy a výdaje týkající se společných nákladů musí být provedeny přiřazením k určité položce rozpočtu v mezích prostředků, které jsou v rozpočtu zaneseny, s výjimkou případů podle čl. 34 odst. 5.
Článek 19
Roční rozpočet
1. Správce sestavuje každý rok návrh rozpočtu na následující rozpočtový rok a v případě jednotlivých operacích ve spolupráci s veliteli dotyčných operací.
2. Návrh rozpočtu obsahuje:
a)
prostředky považované za nezbytné ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi;
b)
prostředky považované za nezbytné ke krytí společných operativních nákladů na probíhající nebo plánované operace, včetně případné náhrady společných nákladů, které byly předběžně financovány státem nebo třetí stranou;
c)
předběžné prostředky uvedené v článku 26;
d)
odhad příjmů potřebných k pokrytí výdajů.
3. Prostředky na závazky a prostředky na platby se člení do hlav a kapitol sdružujících výdaje do skupin podle typu nebo účelu, a podle potřeby se dále člení do článků. Návrh rozpočtu obsahuje podrobný komentář k jednotlivým kapitolám nebo článkům. Každé operaci je věnována jedna zvláštní hlava. Zvláštní hlava věnovaná obecné části rozpočtu obsahuje společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
4. Každá hlava může zahrnovat kapitolu nazvanou „předběžné prostředky“. Tyto prostředky se zanesou do rozpočtu, existuje-li nejistota založená na vážných důvodech o výši potřebných prostředků nebo rámci pro plnění zanesených prostředků.
5. Příjmy se skládají:
a)
z příspěvků zúčastněných a přispívajících členských států a případně přispívajících třetích států;
b)
z různých příjmů rozčleněných do hlav, které zahrnují výnosy z úroků, příjmy z prodeje a skutečného rozpočtového výnosu v předchozím rozpočtovém roce poté, co jej stanoví zvláštní výbor.
6. Správce předkládá návrh rozpočtu zvláštnímu výboru do 31. října. Zvláštní výbor schválí návrh rozpočtu do 31. prosince. Správce přijme schválený rozpočet a oznámí jej zúčastněným členským státům a přispívajícím třetím státům.
Článek 20
Opravné rozpočty
1. Za nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídaných okolností, včetně případů, kdy je operace zahájena během rozpočtového roku, předloží správce návrh opravného rozpočtu. Návrh opravného rozpočtu se sestavuje, předkládá, schvaluje, přijímá a oznamuje stejným postupem jako roční rozpočet. Zvláštní výbor jej projedná s ohledem na jeho naléhavost.
2. Vyplývá-li tento návrh opravného rozpočtu ze zahájení nové operace nebo ze změn v rozpočtu probíhající operace, informuje správce zvláštní výbor o celkových nákladech předpokládaných pro tuto operaci. Pokud tyto náklady podstatně překročí příslušnou referenční částku, může zvláštní výbor požádat o jejich schválení Radu.
3. Návrh opravného rozpočtu vyplývající ze zahájení nové operace se předkládá zvláštnímu výboru během období čtyř měsíců po schválení referenční částky, pokud zvláštní výbor nerozhodne o delší lhůtě.
Článek 21
Převody
1. Správce může na návrh velitele operace provádět podle potřeby převody prostředků. Správce o svém záměru uvědomí zvláštní výbor nejméně jeden týden předem, pokud to naléhavost situace dovolí. Předchozí schválení zvláštního výboru je však nezbytné, pokud:
a)
se zamýšleným převodem změní celková výše prostředků stanovených pro operaci
nebo
b)
zamýšlené převody mezi kapitolami během rozpočtového roku překračují 10 % prostředků rozpočtové kapitoly, z níž se prostředky čerpají, jak vyplývá z přijatého rozpočtu na rozpočtový rok ke dni podání návrhu na daný převod.
2. Velitel operace může v případech, které považuje za nezbytné pro řádné vedení operace, provádět do tří měsíců od zahájení operace převody prostředků na operaci mezi jednotlivými články a mezi kapitolami rozpočtového oddílu „společné operativní náklady“. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
Článek 22
Přenesení prostředků
1. Prostředky určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nebyly využity, se na konci rozpočtového roku zruší, není-li stanoveno v odstavci 2 jinak.
2. Prostředky určené ke krytí nákladů na skladování materiálu a vybavení, které jsou ve správě Atheny, mohou být jednou přeneseny do následujícího rozpočtového roku, byl-li odpovídající závazek přijat do 31. prosince stávajícího rozpočtového roku. Prostředky určené ke krytí společných operativních nákladů mohou být přeneseny, jsou-li nezbytné pro účely operace, která nebyla zcela vypořádána.
3. Správce předloží do 15. února zvláštnímu výboru návrhy na přenesení prostředků z předchozího rozpočtového roku, které nebyly přiděleny na závazky. Tyto návrhy jsou považovány za schválené, nerozhodne-li zvláštní výbor do 15. března jinak.
4. Prostředky přidělené z předcházejícího rozpočtového roku se přenášejí a zvláštní výbor je o tom informován správcem do 15. února.
Článek 23
Plnění rozpočtu předem
Jakmile je roční rozpočet schválen, mohou být prostředky použity na závazky a platby do té míry, do jaké je to nutné z operačního hlediska.
KAPITOLA 7
PŘÍSPĚVKY A NÁHRADY
Článek 24
Určení příspěvků
1. Prostředky na platby určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nejsou hrazeny z různých příjmů, jsou hrazeny z příspěvků zúčastněných členských států.
2. Prostředky na platby určené ke krytí společných operativních nákladů na operaci jsou hrazeny z příspěvků přispívajících států.
3. Výše příspěvků na operaci, které hradí přispívající členské státy, se shoduje s částkou prostředků na platby uvedených v rozpočtu a určených ke krytí společných operativních nákladů na tuto operaci po odečtení částky příspěvků přispívajících třetích států na tuto operaci podle článku 12.
4. Rozpis příspěvků jednotlivých členských států, od nichž se příspěvek požaduje, se stanoví podle klíče hrubého národního produktu v souladu s čl. 41 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii a s rozhodnutím Rady 2014/335/EU, Euratom (3) nebo případně jiným rozhodnutím Rady, které je nahradí.
5. Údaje nezbytné pro výpočet výše příspěvků jsou obsaženy ve sloupci „vlastní zdroje z HND“ tabulky v „Přehledu financování souhrnného rozpočtu podle druhu vlastních zdrojů a podle členského státu“ připojené k poslednímu přijatému rozpočtu Unie. Výše příspěvku každého členského státu, od kterého se příspěvek vyžaduje, je úměrná podílu hrubého národního důchodu (HND) tohoto členského státu na souhrnném HND členských států, které jsou povinny poskytovat příspěvek.
Článek 25
Rozvrh platby příspěvků
1. Stanovila-li Rada referenční částku pro vojenskou operaci Unie, poskytnou přispívající členské státy příspěvky ve výši 30 % referenční částky, pokud Rada nerozhodne o odlišné procentní sazbě. Správce žádá o příspěvky podle operačních potřeb pro příslušnou operaci až do dohodnuté úrovně.
2. Zvláštní výbor může na návrh správce rozhodnout, že se před přijetím opravného rozpočtu na operaci vyžádá uhrazení dodatečných příspěvků. Zvláštní výbor může rozhodnout, že věc předloží příslušným přípravným útvarům v Radě.
3. Byl-li pro určitou operaci stanoven opravný rozpočet, doplatí členské státy podle článku 24 zbývající dlužnou částku příspěvků na uvedenou operaci. Pokud je však operace plánována na dobu delší než šest měsíců v rámci rozpočtového roku, uhradí se zbývající částka příspěvků ve dvou splátkách. V takovém případě se první splátka uhradí do 60 dnů od zahájení operace a druhá splátka se uhradí ve lhůtě, kterou s ohledem na operační potřeby stanoví zvláštní výbor na návrh správce. Zvláštní výbor se může od tohoto odstavce odchýlit.
4. Správce rozešle vnitrostátním správním orgánům, jejichž adresa mu byla sdělena, dopisy s odpovídající výzvou k úhradě příspěvku, jakmile:
a)
je návrh rozpočtu na rozpočtový rok schválen zvláštním výborem podle článku 19. První výzva k úhradě příspěvků se týká operačních potřeb na dobu osmi měsíců. Druhá výzva k úhradě příspěvků se týká zbývajícího zůstatku příspěvků k úhradě, přičemž se zohlední zůstatek rozpočtového výnosu z předchozího roku, pokud zvláštní výbor po obdržení auditního stanoviska rozhodne, že se tento zůstatek zanese do stávajícího rozpočtu;
b)
je stanovena referenční částka podle čl. 25 odst. 1 nebo
c)
je schválen opravný rozpočet podle článku 20.
5. Aniž jsou dotčena ostatní ustanovení tohoto rozhodnutí, jsou příspěvky hrazeny do 30 dnů od odeslání příslušné výzvy k úhradě příspěvků, s výjimkou první výzvy k úhradě příspěvků do rozpočtu nového rozpočtového období, kdy je stanovena lhůta 40 dnů od odeslání příslušné výzvy k úhradě příspěvků.
6. Poté, co byl návrh souhrnného rozpočtu předložen zvláštnímu výboru, může správce pro ty členské státy, jejichž rozpočtové a finanční postupy neumožňují splacení jejich příspěvků ve stanovených lhůtách, vydat předčasné výzvy k úhradě příspěvků před koncem běžného rozpočtového období jakožto platby předem na výzvy k úhradě příspěvků pro rozpočet na následující rozpočtové období.
7. Všechny přispívající státy hradí bankovní poplatky spojené s platbou svého příspěvku.
8. Správce potvrzuje přijetí příspěvků.
Článek 26
Počáteční financování výdajů
1. V případě operace rychlé reakce Unie jsou příspěvky přispívajících členských států splatné ve výši referenční částky. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3, provádějí se platby níže uvedeným způsobem.
2. Pro účely počátečního financování operací rychlé vojenské reakce Unie zúčastněné členské státy:
a)
buď uhradí příspěvky do Atheny předem, nebo
b)
rozhodne-li Rada o provedení operace rychlé vojenské reakce Unie, na jejíž financování tyto státy přispívají, uhradí své příspěvky na společné náklady dané operace ve výši referenční částky do pěti dnů po odeslání výzvy, nerozhodne-li Rada jinak.
3. Za účelem uvedeným v odstavci 2 zřídí zvláštní výbor složený z jednoho zástupce z každého členského státu, jež platí příspěvky předem, ve zvláštní rozpočtové hlavě předběžné prostředky. Tyto předběžné prostředky se naplní z příspěvků uhrazených členskými státy, jež platí příspěvky předem, do 90 dnů po odeslání výzvy k úhradě příspěvků.
4. Veškeré předběžné prostředky uvedené v odstavci 3, které se používají na operaci, se musí doplnit do 90 dnů po odeslání výzvy.
5. Aniž je dotčen odstavec 1, může jakýkoli členský stát, jež platí příspěvky předem, za určitých okolností oprávnit správce, aby použil předem uhrazený příspěvek na úhradu příspěvku na operaci, jíž se dotyčný členský stát účastní a jež není operací rychlé reakce. Předem uhrazený příspěvek doplní dotyčný členský stát do 90 dnů po odeslání výzvy.
6. Pokud jsou na operaci jinou než operaci rychlé reakce požadovány finanční prostředky před přijetím dostačujících příspěvků na tuto operaci:
a)
mohou být příspěvky placené předem členskými státy, které přispívají na financování této operace, po schválení členskými státy, jež platí příspěvky předem, použity do výše 75 % částky těchto příspěvků na úhradu příspěvků, které mají být na tuto operaci použity. Předem uhrazené příspěvky doplní členské státy, jež platí příspěvky předem, do 90 dnů po odeslání výzvy;
b)
v případě uvedeném v písmenu a) tohoto odstavce jsou příspěvky na operaci podle čl. 25 odst. 1 hrazené členskými státy, které nezaplatily předem, zaplaceny po schválení dotyčnými členskými státy do pěti dnů poté, co správce odešle výzvu k úhradě příspěvků.
7. Velitel operace může částky, jež mu byly dány k dispozici, učinit předmětem závazku a vyplatit, mimo jiné podle čl. 34 odst. 3.
8. Každý členský stát může změnit své rozhodnutí oznámením správci nejméně tři měsíce předem.
9. Úroky z počátečního financování budou každoročně rozděleny mezi členské státy, jež platí příspěvky předem, a přidány k jejich předběžným prostředkům. Dané částky budou oznámeny dotčeným členským státům v rámci procesu každoročního schvalování rozpočtu.
Článek 27
Náhrada předběžného financování
1. Členský stát, třetí stát nebo případně mezinárodní organizace pověřený Radou k předběžnému financování části společných nákladů na operaci může získat náhradu od Atheny na základě žádosti doplněné o nezbytné podklady a doručené správci nejpozději dva měsíce od skončení uvedené operace.
2. Žádosti o náhradu smí být vyhověno, pouze je-li schválena velitelem operace, je-li dosud ve funkci, a správcem.
3. Je-li žádost o náhradu, kterou podá přispívající stát, schválena, může být náhrada odečtena od příští úhrady příspěvků, ke které správce uvedený stát vyzve.
4. Není-li v okamžiku schválení žádosti o náhradu očekávána žádná výzva k úhradě příspěvků nebo překračuje-li schválená žádost o náhradu výši předpokládaného příspěvku, provede správce do 30 dnů výplatu částky určené k náhradě s ohledem na hotovostní tok Atheny a na prostředky nezbytné ke krytí společných nákladů dané operace.
5. Náhrada je splatná v souladu s tímto rozhodnutím i v případě, že operace je zrušena.
6. Náhrada zahrnuje úroky z částky, jež byla dána k dispozici prostřednictvím předběžného financování.
Článek 28
Výdaje spravované Athenou, které nejsou zahrnuty do společných nákladů
1. Zvláštní výbor může na návrh správce, za pomoci velitele operace, nebo na návrh členského státu rozhodnout, že správa některých výdajů spojených s operací (dále jen „náklady nesené státy“) by měla být svěřena Atheně, přestože za ně nadále odpovídají jednotlivé členské státy.
2. Zvláštní výbor může rozhodnutím zmocnit velitele operace k uzavírání smluv jménem členských států, které se operace účastní, a případně třetích stran k zajištění služeb a dodávek, které mají být financovány jako náklady nesené státy.
3. Zvláštní výbor může rozhodnutím stanovit způsoby předběžného financování, pokud jde o náklady nesené státy.
4. Athena vede účetní záznamy o nákladech nesených státy, které jí byly svěřeny a jež vynaložily jednotlivé členské státy a případně třetí strany. Každý měsíc zasílá všem členským státům a případně uvedeným třetím stranám výkaz výdajů, za které členský stát či třetí strana odpovídá a které vznikly Atheně nebo jejím pracovníkům během předchozího měsíce, a vyžádá si nezbytné finanční prostředky k úhradě těchto výdajů. Členské státy a případně uvedené třetí strany zaplatí Atheně požadované finanční prostředky do 30 dnů od odeslání výzvy k úhradě.
Článek 29
Předběžné financování a výdaje spravované Athenou, které nejsou zahrnuty do společných nákladů, za účelem usnadnění počátečního nasazení sil operace
Vyžadují-li to operační okolnosti, může zvláštní výbor na návrh správce, za pomoci velitele operace, nebo na návrh členského státu rozhodnout, že správa předběžného financování a některých výdajů spojených s operací by měla být svěřena Atheně, přestože za ně nadále odpovídá dotčený členský stát, za účelem usnadnění počátečního nasazení sil operace, než je potvrzeno, které členské státy se operace účastní. Správa těchto nákladů je zajišťována v rámci stávajících prostředků a zdrojů a počáteční odhad je omezen na 20 % celkových operativních nákladů. V tomto případě stanoví zvláštní výbor ve svém rozhodnutí způsoby předběžného financování a náhradu předběžného financování budoucími zúčastněnými členskými státy a třetími stranami.
Článek 30
Finanční příspěvky třetích stran spravované Athenou
1. V souladu s příslušnými ustanoveními právního rámce operace a v návaznosti na rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru přijmout provádění nebo správu projektu operací nebo finanční příspěvek třetí strany nebo členského státu na výdaje vyplývající z operace, může zvláštní výbor rozhodnout, že správa prostředků na daný projekt nebo daného finančního příspěvku bude svěřena Atheně v rámci stávajících prostředků a zdrojů. To může zahrnovat projekty financované Unií.
2. Náklady související se správou příspěvku by měly být hrazeny z příspěvku samotného. Zvláštní výbor může rozhodnout, že některé náklady související s příspěvkem a týkající se aktivní fáze operace jsou na individuálním základě způsobilé jako společné výdaje.
3. Ke správě příspěvku třetí strany, Unie nebo členského státu správce po schválení zvláštním výborem sjedná a podepíše ad hoc správní ujednání s danou třetí stranou, Unií nebo členským státem, v němž jsou vymezeny účel příspěvku, náklady, které z něj mají být hrazeny, a způsoby správy příspěvku, včetně odpovědnosti velitele operace vůči zvláštnímu výboru. Správce zajistí, aby byla při správě daného příspěvku tato ad hoc ujednání dodržována, a poskytuje dotčenému přispěvateli přímo či prostřednictvím velitele operace veškeré příslušné informace týkající se správy příspěvku.
Článek 31
Úroky z prodlení
1. Neplní-li stát své finanční závazky, použijí se pro platby příspěvků do rozpočtu Unie obdobně pravidla Unie o úrocích z prodlení stanovená článkem 78 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4) nebo případně jiným nařízením, které je nahradí.
2. Není-li platba opožděna o více než dvacet dnů, úroky z prodlení se neúčtují. Je-li platba opožděna o více než dvacet dnů, účtují se úroky z prodlení za celou dobu prodlení.
KAPITOLA 8
PLNĚNÍ VÝDAJŮ
Článek 32
Zásady
1. Prostředky ve správě Atheny se používají podle zásad řádného finančního řízení, totiž hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti.
2. Schvalující osoby odpovídají za plnění příjmů a výdajů Atheny v souladu se zásadami řádného finančního řízení a za zajištění jejich legality a správnosti. K plnění výdajů přijímají schvalující osoby rozpočtové i právní závazky, potvrzují výdaje, schvalují platby a provádějí předběžné úkony nezbytné pro plnění prostředků. Schvalující osoba může pověřit plněním svých povinností jiné osoby rozhodnutím uvádějícím:
a)
pověřené osoby na vhodné úrovni;
b)
rozsah přenesených pravomocí a
c)
rozsah, ve kterém může pověřená osoba své pravomoci dále přenést.
3. Zajišťuje se plnění prostředků podle zásady oddělení funkcí schvalující osoby a účetního. Funkce schvalující osoby a účetního jsou vzájemně neslučitelné. Každá platba z prostředků spravovaných Athenou musí být podepsána společně schvalující osobou a účetním.
4. Aniž je dotčeno toto rozhodnutí, je-li plnění společných výdajů svěřeno členskému státu, orgánu Unie nebo případně mezinárodní organizaci, používají uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro plnění vlastních výdajů. Plní-li správce výdaje přímo, dodržuje pravidla pro plnění oddílu „Rada“ souhrnného rozpočtu Unie.
5. Správce však může předložit prostřednictvím předsednictví Radě nebo zvláštnímu výboru návrhy pravidel pro plnění společných výdajů.
6. Zvláštní výbor může schválit pravidla pro plnění společných výdajů, která se odchylují od odstavce 4.
Článek 33
Společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi nebo společné náklady přímo nesouvisející s konkrétní operací
Správce vykonává úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, jakož i společných nákladů, které není možné přímo spojit s konkrétní operací.
Článek 34
Společné operativní náklady
1. Velitel operace plní úkoly schvalující osoby pro výdaje na úhradu společných operativních nákladů na operaci pod svým velením. Správce však plní úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných operativních nákladů, které vznikají během přípravné fáze určité operace a které provádí přímo Athena, nebo které se vztahují k operaci po skončení její aktivní fáze.
2. Správce převede veliteli operace na jeho žádost částky nezbytné k plnění výdajů na operaci z bankovního účtu Atheny na bankovní účet určený velitelem operace a otevřený jménem Atheny.
3. Odchylně od čl. 18 odst. 5 vzniká stanovením referenční částky správci a veliteli operace, každému v rámci jeho pravomocí, právo přijímat závazky a platit výdaje na danou operaci až do výše procentní sazby referenční částky schválené podle čl. 25 odst. 1, pokud Rada nerozhodne o vyšší úrovni závazků.
Zvláštní výbor může na návrh správce nebo velitele operace a s ohledem na operační nutnost a naléhavost rozhodnout o závazcích a případně platbách dodatečných výdajů. Zvláštní výbor může rozhodnout o předložení věci prostřednictvím předsednictví příslušným přípravným útvarům v Radě, pokud operační okolnosti nevyžadují jiné řešení. Tato odchylka se nepoužije ode dne přijetí rozpočtu pro danou operaci.
4. Před přijetím rozpočtu pro operaci podávají správce a velitel operace nebo jeho zástupce, každý v rámci své působnosti, zvláštnímu výboru každý měsíc zprávy o výdajích způsobilých jako společné náklady na danou operaci. Zvláštní výbor může na návrh správce, velitele operace nebo členského státu vydat směrnice o plnění výdajů během tohoto období.
5. Odchylně od čl. 18 odst. 5 je velitel operace v případě bezprostředního ohrožení života pracovníků podílejících se na vojenské operaci Unie oprávněn plnit nezbytné výdaje na záchranu životů uvedených pracovníků nad rámec prostředků zanesených v rozpočtu. Uvědomí o tom co nejdříve správce a zvláštní výbor. V tom případě navrhne správce ve spolupráci s velitelem operace převody nezbytné ke krytí těchto neočekávaných výdajů. Není-li možné zajistit dostatečné finanční prostředky na uvedené výdaje převodem, předloží správce opravný rozpočet.
KAPITOLA 9
KONEČNÉ UPLATNĚNÍ SPOLEČNĚ FINANCOVANÉHO VYBAVENÍ A INFRASTRUKTURY
Článek 35
Vybavení a infrastruktura
1. Správce navrhne zvláštnímu výboru odpisovou sazbu pro vybavení a další prostředky pro všechny operace. Vyžadují-li to operační okolnosti, může velitel operace po schválení zvláštním výborem použít jinou odpisovou sazbu.
2. Velitel operace navrhne zvláštnímu výboru s ohledem na vypořádání operace, které velel, konečné uplatnění pro vybavení a infrastrukturu společně financované pro účely této operace.
3. Po skončení aktivní fáze operace spravuje správce zbývající vybavení a infrastrukturu za účelem nalezení jejich konečného uplatnění, je-li to nutné.
4. Konečné uplatnění pro společně financované vybavení a infrastrukturu schválí zvláštní výbor s ohledem na operační potřeby a finanční kritéria. Konečné uplatnění může mít tuto podobu:
a)
v případě infrastruktury prodej nebo převod prostřednictvím Atheny hostitelské zemi, členskému státu nebo třetí straně;
b)
v případě vybavení prodej prostřednictvím Atheny členskému státu, hostitelské zemi nebo třetí straně, anebo uskladnění a údržba Athenou, členským státem nebo třetí stranou za účelem použití v další operaci.
5. Při prodeji se vybavení a infrastruktura prodávají za svou tržní hodnotu, nebo nelze-li ji stanovit, za spravedlivou a rozumnou cenu zohledňující specifické místní podmínky.
6. Prodej hostitelské zemi nebo třetí straně či převedení na ně musí být v souladu s příslušnými platnými bezpečnostními pravidly.
7. Je-li rozhodnuto, že si Athena ponechá vybavení společně financované pro účely určité operace, mohou přispívající členské státy požadovat od ostatních zúčastněných členských států finanční vyrovnání. Zvláštní výbor složený ze zástupců všech zúčastněných členských států přijme na návrh správce vhodná rozhodnutí.
KAPITOLA 10
ÚČETNICTVÍ A INVENTÁRNÍ SOUPIS
Článek 36
Účtování společných operativních nákladů
Velitel operace vede účetní záznamy o převodech prostředků, které přijal od Atheny, výdajích, ke kterým přijal závazky, platbách, které provedl, a příjmech, které obdržel, jakož i inventární soupis movitého majetku financovaného z rozpočtu Atheny a používaného pro operaci pod jeho velením.
Článek 37
Konsolidovaná účetní závěrka
1. Účetní vede účetní záznamy o vyžádaných příspěvcích a uskutečněných převodech. Sestavuje také účetní závěrku společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a operativních výdajů a příjmů, které jsou plněny na přímou odpovědnost správce.
2. Účetní sestavuje konsolidovanou účetní závěrku příjmů a výdajů Atheny. Každý velitel operace zasílá účetnímu účty výdajů, ke kterým přijal závazky, a plateb, které provedl, jakož i příjmů, které obdržel.
KAPITOLA 11
AUDIT A PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČTŮ
Článek 38
Pravidelné zprávy pro zvláštní výbor
Každé tři měsíce předloží správce zvláštnímu výboru zprávu o plnění příjmů a výdajů od počátku rozpočtového roku. Za tímto účelem podá každý velitel operace správci zprávu o výdajích na společné operativní náklady na operaci pod svým velením.
Článek 39
Podmínky provádění kontrol
1. Osoby pověřené auditem příjmů a výdajů Atheny musí před provedením svého úkolu získat náležité prověření opravňující je k přístupu k utajovaným informacím v držení Rady nejméně do úrovně „SECRET UE/EU SECRET“ nebo případně rovnocenné prověření od členského státu nebo NATO. Tyto osoby musí dbát na dodržování důvěrnosti informací a ochranu údajů, které se při výkonu svých auditorských úkolů dozvědí, v souladu s pravidly pro tyto informace a údaje.
2. Osoby pověřené auditem příjmů a výdajů Atheny mají neprodleně a bez předchozího ohlášení přístup k dokumentům a k obsahu všech nosičů údajů, které se uvedených příjmů a výdajů týkají, a do prostor, v nichž jsou uvedené dokumenty a nosiče údajů uloženy. Mohou si pořizovat jejich kopie. Osoby podílející se na plnění příjmů a výdajů Atheny poskytují správci a osobám pověřeným auditem uvedených příjmů a výdajů nezbytnou pomoc při plnění jejich úkolů.
Článek 40
Externí audit účetnictví
1. Bylo-li plnění výdajů Atheny svěřeno členskému státu, orgánu Unie nebo mezinárodní organizaci, uplatňuje uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro audit vlastních výdajů.
2. Správce nebo osoby jím jmenované mohou však kdykoli provést audit společných nákladů Atheny vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi nebo společných operativních nákladů na operaci. Kromě toho může zvláštní výbor jmenovat kdykoli na návrh správce nebo členského státu externí auditory, jejichž úkoly a podmínky zaměstnání sám stanoví.
3. Za účelem vnějšího auditu se zřizuje šestičlenný sbor auditorů. Zvláštní výbor jmenuje z řad kandidátů navržených členskými státy členy na období tří let, které lze jednou prodloužit. Zvláštní výbor může funkční období členů prodloužit až o šest měsíců.
Kandidáti musí být členy nejvyšší vnitrostátní auditní instituce v členském státě nebo být touto institucí doporučeni a musí poskytovat odpovídající záruky bezpečnosti a nezávislosti. Musí být k dispozici podle potřeby tak, aby mohli plnit úkoly jménem Atheny. Při plnění těchto úkolů:
a)
jsou členové sboru auditorů nadále placeni z prostředků své původní instituce; Athena nese jejich náklady na služební cesty v souladu s pravidly platnými pro úředníky Unie na odpovídajícím platovém stupni;
b)
členové sboru nesmějí vyžadovat ani přijímat pokyny od nikoho jiného než od zvláštního výboru; v rámci svého auditního mandátu jsou sbor auditorů a jeho členové zcela nezávislí a výhradně odpovědní za provedení externího auditu účetnictví;
c)
členové sboru podávají zprávu o plnění svých úkolů pouze zvláštnímu výboru;
d)
členové sboru ověřují během rozpočtového roku i po jeho skončení prostřednictvím kontrol na místě a kontrol účetních dokladů, zda jsou výdaje financované nebo předběžně financované Athenou plněny v souladu s platnými právními předpisy a zásadami řádného finančního řízení, tj. hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti, a zda jsou vnitřní kontroly přiměřené.
Sbor auditorů volí každým rokem svého předsedu z řad svých členů nebo může prodloužit funkční období dosavadního předsedy. Přijímá pravidla pro audit prováděný svými členy v souladu s nejpřísnějšími mezinárodními standardy. Sbor auditorů schvaluje auditorské zprávy vypracované svými členy před jejich předáním správci a zvláštnímu výboru.
4. Zvláštní výbor může případ od případu a v reakci na konkrétní potřeby rozhodnout o použití jiných externích subjektů.
5. Náklady na audit prováděný auditory jménem Atheny se považují za společné náklady, které hradí Athena.
Článek 41
Interní audit účetnictví
1. Na návrh správce a po informování zvláštního výboru jmenuje generální tajemník Rady na období čtyř let, které lze prodloužit na celkovou dobu nepřekračující osm let, interního auditora Atheny a nejméně jednoho zástupce interního auditora; interní auditoři musí mít nezbytnou odbornou kvalifikaci a poskytovat dostatečné záruky bezpečnosti a nezávislosti. Interní auditor nesmí být schvalující osobou ani účetním a nesmí se podílet na přípravě finančních výkazů.
2. Interní auditor podává správci zprávy o otázkách týkajících se rizik tak, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě řídicích a kontrolních systémů a vydává doporučení ke zlepšení vnitřního auditu operací a podpoře řádného finančního řízení. Odpovídá zejména za posuzování vhodnosti a účinnosti vnitřních řídicích systémů a výkonu útvarů při provádění politik a plnění cílů s ohledem na rizika s nimi spojená.
3. Interní auditor vykonává své povinnosti v rámci všech útvarů podílejících se na vybírání příjmů Atheny nebo na plnění výdajů financovaných Athenou.
4. Interní auditor provede během daného rozpočtového roku podle potřeby jeden nebo více auditů. O svých závěrech a doporučeních podá zprávu správci a informuje o nich velitele operace. Velitel operace a správce zajistí, aby na základě doporučení vyplývajících z auditu byla přijata následná opatření.
5. Správce každoročně podá zvláštnímu výboru zprávu o provedených interních auditech, v níž uvede počet a druh provedených interních auditů, zjištěné výsledky, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.
6. Každý velitel operace dále umožní internímu auditorovi neomezený přístup k operaci, jíž velí. Interní auditor ověřuje řádné fungování finančních a rozpočtových systémů a postupů a zajišťuje fungování důkladných a účinných systémů vnitřní kontroly.
7. Výsledky činnosti a zprávy interního auditora jsou spolu se všemi souvisejícími podklady poskytnuty k dispozici sboru auditorů.
Článek 42
Výroční předávání účtů a účetní závěrka
1. Do 31. března po skončení rozpočtového roku nebo do čtyř měsíců po skončení operace, podle toho, co nastane dříve, poskytne každý velitel operace účetnímu Atheny nezbytné informace s cílem sestavit roční účetní závěrku týkající se společných nákladů, roční účetní závěrku týkající se výdajů předběžně financovaných a uhrazených podle článku 28 a roční zprávu o činnosti.
2. Do 15. května následujícího po skončení rozpočtového roku sestaví správce za pomoci účetního a každého velitele operace finanční výkazy a výroční zprávu o činnosti a předloží je zvláštnímu výboru a sboru auditorů.
3. Do osmi týdnů po předání finančních výkazů poskytne zvláštnímu výboru sbor auditorů výrok k auditu a správce, kterému je nápomocen účetní a všichni velitelé operací, mu poskytne auditované finanční výkazy Atheny.
4. Do 30. září následujícího po skončení rozpočtového roku poskytne sbor auditorů zvláštnímu výboru zprávu o auditu; zvláštní výbor posoudí zprávu o auditu, výrok k auditu a finanční výkazy s cílem udělit správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
5. Účetní, každý velitel operace a v příslušných případech správce uchovávají, každý na své úrovni, všechny účty, inventární soupisy a související dokumenty po dobu pěti let ode dne udělení absolutoria, a to způsobem, který je v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 nebo případně jiným nařízením, které je nahradí. Po skončení operace zajistí velitel operace předání všech účtů a inventárních soupisů účetnímu.
6. Zvláštní výbor rozhodne zanést prostřednictvím opravného rozpočtu zůstatek skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, za který byly účty schváleny, jako příjem nebo výdaj do rozpočtu na následující rozpočtový rok. Zvláštní výbor může nicméně rozhodnout zanést zůstatek uvedeného rozpočtového výnosu poté, co obdrží výrok k auditu od sboru auditorů.
7. Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, je započtena proti příštím příspěvkům zúčastněných členských států.
8. Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných operativních nákladů na danou operaci, je započtena proti příštím příspěvkům členských států, které na uvedenou operaci přispěly.
9. Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených Atheně, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům v souladu s klíčem HND příslušného roku provedení náhrady.
10. Každý členský stát účastnící se operace může správci každý rok do 31. března, případně prostřednictvím velitele operace, poskytnout údaje o doplňkových nákladech, jež mu vznikly v souvislosti s operací během předchozího rozpočtového roku. Tyto údaje se rozepíší tak, aby byly patrné hlavní výdajové položky. Správce tyto údaje uspořádá, aby zvláštní výbor získal přehled o doplňkových nákladech operace.
Článek 43
Uzavření účtů za operaci
1. Po skončení operace může zvláštní výbor na návrh správce nebo členského státu rozhodnout, že správce za pomoci účetního a velitele operace předloží zvláštnímu výboru finanční výkazy za tuto operaci, a to alespoň ke dni skončení operace, a je-li to možné, ke dni vypořádání operace. Lhůta uložená správci nesmí být kratší než čtyři měsíce ode dne skončení operace.
2. Není-li možné ve stanovené lhůtě zahrnout do finančních výkazů příjmy a výdaje spojené s konečným vypořádáním operace, uvedou se tyto příjmy a výdaje ve finančních výkazech pro Athenu a zvláštní výbor je posoudí v souvislosti s postupem uvedeným v článku 42.
3. Zvláštní výbor na základě výroku sboru auditorů schválí finanční výkazy pro danou operaci, které mu byly předloženy. Za tuto operaci udělí správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
4. Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených Atheně, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům v souladu s klíčem HND příslušného roku provedení náhrady.
KAPITOLA 12
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 44
Odpovědnost
1. Podmínky disciplinární nebo trestní odpovědnosti velitele operace, správce a ostatních pracovníků, zejména pracovníků orgánů Unie nebo členských států, se v případě pochybení nebo nedbalosti při plnění rozpočtu řídí služebním řádem nebo režimem použitelným na tyto pracovníky. Athena je kromě toho oprávněna zahájit z vlastního podnětu nebo na žádost přispívajícího státu nebo třetí strany proti uvedeným pracovníkům občanské soudní řízení.
2. Unie ani generální tajemník Rady nesmějí být za žádných okolností přispívajícím státem činěni odpovědnými za důsledky plnění svých povinností prostřednictvím správce, účetního nebo pověřených pracovníků.
3. Smluvní odpovědnost, která může vyplývat ze smluv uzavřených v souvislosti s plněním rozpočtu, nesou přispívající státy nebo třetí strany prostřednictvím Atheny. Smluvní odpovědnost se řídí právem rozhodným pro dotčené smlouvy.
4. V případě mimosmluvní odpovědnosti hradí každou škodu způsobenou operačním velením, velením ozbrojených sil nebo velením operačních složek v rámci krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností přispívající stát nebo třetí strana prostřednictvím Atheny v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států a se statutem příslušníků ozbrojených sil platným v prostoru operace.
5. Přispívající stát nesmí za žádných okolností činit Unii ani členské státy odpovědnými za smlouvy uzavírané v rámci plnění rozpočtu ani za škody způsobené jednotkami a útvary krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností.
Článek 45
Bezpečnost
Na utajované informace související s činností Atheny se vztahuje rozhodnutí Rady 2013/488/EU (5) nebo případně jiné rozhodnutí Rady, které je nahradí.
Článek 46
Ochrana osobních údajů
Athena zajišťuje ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním jejich osobních údajů v souladu ze zásadami a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6). Za tímto účelem přijme zvláštní výbor na návrh správce nezbytná prováděcí pravidla.
Článek 47
Přezkum a revize
V případě potřeby se na žádost členského státu nebo po každé operaci provede přezkum tohoto rozhodnutí nebo jeho části, včetně příloh. Revize se provede alespoň jednou za tři roky. V průběhu přezkumu či revize se lze obrátit na všechny odborníky, kteří by mohli přispět k dané činnosti, zejména na řídící orgány Atheny.
Článek 48
Zrušení
Rozhodnutí 2011/871/SZBP se zrušuje.
Článek 49
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 27. března 2015.
NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2015/528,
annettu 27 päivänä maaliskuuta 2015,
Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla (Athene) ja päätöksen 2011/871/YUTP kumoamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan 2 kohdan ja 41 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Helsingissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti muun muassa, että unionijohtoisiin operaatioihin vapaaehtoisesti osallistuvien jäsenvaltioiden on kyettävä vuoteen 2003 mennessä saattamaan 60 päivässä toimintavalmiuteen kaikkiin Petersbergin tehtäviin kykenevät joukot aina 50 000-60 000 sotilaan vahvuuteen saakka ja ylläpitämään niitä vähintään vuoden ajan.
(2)
Neuvosto hyväksyi 17 päivänä kesäkuuta 2002 sellaisten unionijohtoisten kriisinhallintaoperaatioiden rahoitusta koskevat menettelytavat, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla.
(3)
Neuvosto vahvisti 14 päivänä toukokuuta 2003 antamissaan päätelmissä nopean toiminnan voimavarojen tarpeen erityisesti humanitaarisissa tehtävissä ja pelastustehtävissä.
(4)
Thessalonikissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pani tyytyväisyydellä merkille 19 päivänä toukokuuta 2003 kokoontuneen neuvoston päätelmät, joissa muun muassa vahvistettiin unionin nopean toiminnan sotilaallisten voimavarojen tarve.
(5)
Neuvosto päätti 22 päivänä syyskuuta 2003, että unionin olisi hankittava valmiudet eri laajuisten, vaikeudeltaan ja kiireellisyydeltään eritasoisten sotilasoperaatioiden yhteisen kustannusten rahoituksen joustavaan hoitamiseen muun muassa perustamalla viimeistään 1 päivään maaliskuuta 2004 pysyvä rahoitusjärjestelmä tulevista unionin sotilasoperaatioista johtuvien yhteisten kustannusten rahoittamiseksi.
(6)
Neuvosto teki 23 päivänä helmikuuta 2004 päätöksen 2004/197/YUTP (1) unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla. Tätä päätöstä on sen jälkeen useita kertoja muutettu ja se on korvattu uudella, viimeksi neuvoston päätöksellä 2011/871/YUTP (2).
(7)
Unioni pystyy toteuttamaan nopean toiminnan sotilasoperaatioita EU:n sotilaskomitean määrittelemän toimintamallin mukaisesti. Unioni pystyy sijoittamaan taisteluosastoja EU:n sotilaskomitean määrittelemän toimintamallin mukaisesti.
(8)
Ennakkorahoitusjärjestelmä on tarkoitettu ensisijaisesti nopean toiminnan operaatioiden rahoittamiseen.
(9)
Unionin sotilasoperaatioiden johtamisjärjestelyn rakenteiden ja menettelyjen poliittisen ja sotilaallis-strategisen tason harjoitukset unionin esikuntaharjoitusten kautta, sellaisina kuin poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on ne hyväksynyt, lisäävät osaltaan unionin operatiivista kokonaisvalmiutta.
(10)
Neuvosto päättää tapauskohtaisesti, onko operaatiolla sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan 2 kohdan tarkoitetulla tavalla.
(11)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa määrätään, että ne jäsenvaltiot, joiden edustaja on antanut neuvostossa virallisen lausuman sen 31 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, eivät ole velvollisia osallistumaan kyseessä olevan sellaisen operaation rahoitukseen, jolla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla.
(12)
Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden Euroopan unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla. Tanska ei osallistu tähän päätökseen eikä näin ollen järjestelmän rahoitukseen.
(13)
Olisi hyväksyttävä säännöksiä yksilön suojelun varmistamiseksi Athenen puitteissa henkilötietojen käsittelyn osalta.
(14)
Päätöksen 2011/871/YUTP 43 artiklan nojalla neuvosto on tarkastellut mainittua päätöstä uudelleen ja sopinut sen muuttamisesta.
(15)
Päätös 2011/871/YUTP olisi selkeyden vuoksi kumottava ja korvattava uudella päätöksellä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Määritelmät
Tässä päätöksessä tarkoitetaan:
a)
’osallistuvilla jäsenvaltioilla’ unionin jäsenvaltioita Tanskaa lukuun ottamatta;
b)
’rahoitukseen osallistuvilla valtioilla’ jäsenvaltioita, jotka osallistuvat kyseessä olevan sotilasoperaation rahoitukseen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja kolmansia valtioita, jotka osallistuvat operaation yhteisten kustannusten rahoitukseen unionin kanssa tekemiensä sopimusten nojalla;
c)
’operaatioilla’ unionin operaatioita, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla;
d)
’sotilaallisilla tukitoimilla’ sellaisia unionin operaatioita tai niiden osia, joilla neuvosto on päättänyt tukea kolmatta valtiota tai kolmatta järjestöä ja joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, mutta jotka eivät kuulu unionin sotilasesikunnan alaisuuteen;
e)
’päivällä’ kalenteripäivää eikä työpäivää, jollei toisin ilmoiteta.
1 LUKU
JÄRJESTELMÄ
2 artikla
Järjestelmän perustaminen
1. Perustetaan operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmä.
2. Järjestelmää kutsutaan nimellä Athene.
3. Athene toimii osallistuvien jäsenvaltioiden nimissä tai yksittäisten operaatioiden osalta rahoitukseen osallistuvien valtioiden nimissä.
3 artikla
Oikeuskelpoisuus
Unionin sellaisten operaatioiden rahoituksen hallinnoimiseksi, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, Athenella on tarvittava oikeustoimikelpoisuus, erityisesti oikeus pitää pankkitilejä ja hankkia, hallita tai luovuttaa omaisuutta, tehdä sopimuksia tai hallinnollisia järjestelyjä sekä esiintyä oikeudenkäynnin osapuolena. Athenen tarkoituksena ei ole tuottaa voittoa.
4 artikla
Kolmansien osapuolten kanssa suoritettava yhteensovittaminen
Athene sovittaa toimintansa yhteen jäsenvaltioiden, unionin toimielinten ja elinten sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa, siinä määrin kuin tämä on sen tehtävien toteuttamiseksi tarpeen sekä yhdenmukaisesti unionin tavoitteiden ja politiikkojen kanssa.
2 LUKU
ORGANISAATIORAKENNE
5 artikla
Hallintoelimet ja henkilöstö
1. Athenea hallinnoivat erityiskomitean alaisuudessa:
a)
hallinnoija;
b)
kunkin operaation komentaja johtamansa operaation osalta, jäljempänä ’operaation komentaja’;
c)
tilinpitäjä.
2. Athene hyödyntää kaikin mahdollisin tavoin unionin olemassa olevia hallintorakenteita. Athene käyttää unionin toimielinten sen käyttöön tarpeen mukaan osoittamaa tai jäsenvaltioiden lähettämää henkilöstöä.
3. Neuvoston pääsihteeri voi määrätä hallinnoijan ja tilinpitäjän avuksi näiden tehtävien hoidossa tarvitseman henkilöstön, mikä voi tapahtua osallistuvan jäsenvaltion ehdotuksesta.
4. Athenen elinten ja henkilöstön aktivointi tapahtuu operatiivisten tarpeiden perusteella.
6 artikla
Erityiskomitea
1. Perustetaan erityiskomitea, jossa on yksi edustaja kustakin osallistuvasta jäsenvaltiosta.
Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) ja komission edustajat kutsutaan osallistumaan erityiskomitean kokouksiin. He eivät osallistu sen äänestyksiin.
2. Athenea hallinnoidaan erityiskomitean alaisuudessa.
3. Erityiskomitean käsitellessä tietyn operaation yhteisten kustannusten rahoitusta:
a)
erityiskomiteassa on yksi edustaja kustakin rahoitukseen osallistuvasta jäsenvaltiosta;
b)
rahoitukseen osallistuvien kolmansien valtioiden edustajat osallistuvat erityiskomitean työskentelyyn. He eivät osallistu sen äänestyksiin eivätkä ole niissä läsnä;
c)
operaation komentaja tai hänen edustajansa osallistuu erityiskomitean työskentelyyn. Hän ei osallistu sen äänestyksiin.
4. Neuvoston puheenjohtajavaltio kutsuu koolle erityiskomitean kokoukset ja toimii niiden puheenjohtajana. Hallinnoija vastaa erityskomitean sihteeristöstä. Hän laatii komitean pöytäkirjan komiteassa suoritetun asioiden käsittelyn lopputuloksista. Hän ei osallistu sen äänestyksiin.
5. Tilinpitäjä osallistuu tarvittaessa erityiskomitean työskentelyyn ottamatta osaa sen äänestyksiin.
6. Puheenjohtajavaltio kutsuu erityiskomitean koolle enintään 15 päivän kuluessa jonkin osallistuvan jäsenvaltion, hallinnoijan tai operaation komentajan pyynnöstä.
7. Hallinnoijan on ilmoitettava asianmukaisella tavalla erityiskomitealle kaikki korvausvaatimukset tai riidat, joissa Athene on osallisena.
8. Erityiskomitea tekee päätökset yksimielisesti ottaen huomioon komitean kokoonpanon sellaisena kuin se on määritelty 1 ja 3 kohdassa. Sen päätökset ovat sitovia.
9. Erityiskomitea hyväksyy kaikki talousarviot ottaen huomioon asianomaiset rahoitusohjeet ja käyttää yleisesti tämän päätöksen mukaista toimivaltaa.
10. Hallinnoijan, operaation komentajan ja tilinpitäjän on annettava erityiskomitealle tietoja tämän päätöksen mukaisesti.
11. Erityiskomitean puheenjohtaja sekä hallinnoija myös allekirjoittavat erityiskomitean tämän päätöksen nojalla hyväksymien säädösten tekstit, kun ne hyväksytään.
7 artikla
Hallinnoija
1. Tiedotettuaan asiasta erityiskomitealle neuvoston pääsihteeri nimittää hallinnoijan ja vähintään yhden apulaishallinnoijan kolmen vuoden toimikaudeksi.
2. Hallinnoija suorittaa tehtäväänsä Athenen nimissä.
3. Hallinnoija:
a)
valmistelee ja antaa erityiskomitean käsiteltäväksi talousarvioesitykset. Talousarvioesityksen tietyn operaation menoja koskeva osa laaditaan operaation komentajan ehdotuksen perusteella;
b)
vahvistaa talousarviot sen jälkeen, kun erityiskomitea on hyväksynyt ne;
c)
toimii tulojen, operaatioiden valmisteluvaiheen ja operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten sekä muuhun kuin operaation aktiiviseen vaiheeseen liittyvien yhteisten operatiivisten kustannusten hyväksyjänä;
d)
toteuttaa tulojen osalta kolmansien osapuolten kanssa tehdyt rahoitusjärjestelyt, jotka liittyvät unionin sotilasoperaatioiden yhteisten kustannusten rahoitukseen;
e)
avaa yhden tai useampia pankkitilejä Athenen nimissä.
4. Hallinnoija huolehtii, että tässä päätöksessä vahvistettuja sääntöjä noudatetaan ja että erityiskomitean päätökset pannaan täytäntöön.
5. Hallinnoija voi toteuttaa tarpeellisiksi katsomansa toimenpiteet Athenen kautta rahoitettujen menojen toteuttamiseksi. Hänen on ilmoitettava niistä erityiskomitealle.
6. Hallinnoija sovittaa yhteen unionin sotilasoperaatioiden rahoitukseen liittyvien kysymysten käsittelyn. Hän toimii kansallisten hallintojen ja tarvittaessa kansainvälisten järjestöjen yhteystahona näissä kysymyksissä.
7. Hallinnoija on toiminnastaan vastuussa erityiskomitealle.
8 artikla
Operaation komentaja
1. Operaation komentaja käyttää johtamansa operaation yhteisten kustannusten rahoitukseen liittyviä toimivaltuuksiaan Athenen nimissä.
2. Johtamansa operaation osalta operaation komentaja:
a)
toimittaa hallinnoijalle ehdotuksensa talousarvioesitysten menoja/yhteisiä operatiivisia kustannuksia koskevaan osaan;
b)
toteuttaa tulojen ja menojen hyväksyjänä yhteisiin operatiivisiin kustannuksiin ja 28 artiklan mukaisiin menoihin liittyvät määrärahat; hän käyttää toimivaltaa kaikkiin kyseisten määrärahojen toteuttamiseen osallistuviin henkilöihin nähden, ennakkomaksut mukaan luettuina; hän voi tehdä hankintoja ja sopimuksia Athenen nimissä; hän avaa johtamalleen operaatiolle Athenen nimissä pankkitilin;
c)
toteuttaa tulojen ja menojen hyväksyjänä 30 artiklan mukaisiin menoihin liittyvät määrärahat; hän käyttää toimivaltaa kaikkiin kyseisten määrärahojen toteuttamiseen osallistuviin henkilöihin nähden kolmannen osapuolen kanssa tehtävän 12 artiklassa tarkoitetun tapauskohtaisen hallinnollisen sopimuksen asianomaisten määräysten nojalla. Hän voi tehdä hankintoja ja sopimuksia kolmannen osapuolen nimissä; hän avaa kullekin kolmannen osapuolen rahoitusosuudelle oman pankkitilin.
3. Operaation komentaja voi toteuttaa tarpeellisiksi katsomansa toimenpiteet Athenen kautta rahoitettujen menojen toteuttamiseksi johtamansa operaation osalta. Hänen on ilmoitettava niistä hallinnoijalle ja erityiskomitealle.
4. Lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia, jotka erityiskomitea on hyväksynyt hallinnoijan ehdotuksen pohjalta, operaation komentaja käyttää Athenen kirjanpito- ja varojenhallintajärjestelmää. Hallinnoijan on ilmoitettava erityiskomitealle ennalta, mikäli hän katsoo, että kyseessä on tällainen tapaus.
9 artikla
Tilinpitäjä
1. Neuvoston pääsihteeri nimittää tilinpitäjän ja vähintään yhden apulaistilinpitäjän kolmen vuoden toimikaudeksi.
2. Tilinpitäjä suorittaa tehtäväänsä Athenen nimissä.
3. Tilinpitäjän tehtävänä on:
a)
suorittaa maksut, kantaa tulot ja periä vahvistetut saamiset asianmukaisesti;
b)
valmistella kunakin vuonna Athenen tilinpäätös ja kunkin operaation päätyttyä operaation tilinpäätös;
c)
avustaa hallinnoijaa tämän toimittaessa vuosittaisen tilinpäätöksen tai operaation tilinpäätöksen erityiskomitean hyväksyttäväksi;
d)
pitää Athenen kirjanpito;
e)
vahvistaa kirjanpitosäännöt ja -menetelmät sekä tililuettelo;
f)
vahvistaa ja validoida kirjanpitojärjestelmät tuloja varten sekä tarvittaessa validoida tulojen ja menojen hyväksyjän määrittelemät järjestelmät, joiden tarkoituksena on antaa tilitietoja tai niiden perusteluja;
g)
säilyttää kirjanpitotositteet;
h)
hoitaa käteisvaroja yhdessä hallinnoijan kanssa.
4. Hallinnoijan ja operaation komentajan on annettava tilinpitäjälle kaikki tarvittavat tiedot sellaisen tilinpäätöksen laatimiseksi, joka antaa oikean kuvan Athenen varoista ja Athenen hallinnoimasta talousarvion toteuttamisesta. He vastaavat tietojen oikeellisuudesta.
5. Tilinpitäjä on toiminnastaan vastuussa erityiskomitealle.
10 artikla
Hallinnoijaan, tilinpitäjään ja Athenen henkilöstöön sovellettavat yleiset säännökset
1. Yhtäältä hallinnoijan tai apulaishallinnoijan ja toisaalta tilinpitäjän tai apulaistilinpitäjän tehtäviä ei voi hoitaa sama henkilö.
2. Apulaishallinnoijat toimivat hallinnoijan alaisuudessa. Apulaistilinpitäjät toimivat tilinpitäjän alaisuudessa.
3. Apulaishallinnoija toimii hallinnoijan sijaisena tämän ollessa poissa. Apulaistilinpitäjä toimii tilinpitäjän sijaisena tämän ollessa poissa.
4. Unionin virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevat heihin sovellettavat säännöt ja määräykset myös silloin, kun he hoitavat Athenen tehtäviä.
5. Jäsenvaltioiden Athenen käyttöön antamaan henkilöstöön sovelletaan sääntöjä, jotka on vahvistettu palvelukseen määrättäviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavia sääntöjä koskevassa neuvoston päätöksessä, sekä säännöksiä, joista on sovittu heidän kansallisen hallintonsa ja unionin toimielimen tai Athenen kesken.
6. Athenen henkilöstöön kuuluville on ennen heidän nimitystään tehtävä turvallisuusselvitys, jonka perusteella he voivat käsitellä neuvoston hallussa olevia turvallisuusluokiteltuja tietoja ainakin luokkaan ”SECRET UE/EU SECRET” asti, tai vastaava jäsenvaltion teettämä turvallisuusselvitys.
7. Hallinnoija voi neuvotella ja sopia jäsenvaltioiden tai unionin toimielinten kanssa järjestelyistä, joilla voidaan etukäteen nimetä henkilöstö, joka voidaan tarvittaessa saada viipymättä Athenen käyttöön.
3 LUKU
HALLINNOLLISET JÄRJESTELYT JA PUITESOPIMUKSET
11 artikla
Hallinnolliset järjestelyt ja puitesopimukset
1. Jäsenvaltioiden, unionin toimielinten ja elinten, kolmansien valtioiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa voidaan neuvotella hallinnollisista järjestelyistä, joiden tarkoituksena on helpottaa operaatioihin liittyvien hankintojen tekemistä ja/tai keskinäiseen tukeen liittyviä rahoitusnäkökohtia mahdollisimman kustannustehokkaasti.
2. Tällaiset järjestelyt edellyttävät:
a)
erityiskomitean kuulemista tapauksissa, joissa niistä sovitaan jäsenvaltioiden tai unionin toimielinten tai elinten kanssa;
b)
erityiskomitean hyväksyntää tapauksissa, joissa niistä sovitaan kolmansien valtioiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa.
3. Athenen nimissä toimiva hallinnoija tai, kun se asianmukaista, asianomainen operaation komentaja ja muiden 1 kohdassa tarkoitettujen osapuolten toimivaltaiset hallintoviranomaiset allekirjoittavat nämä järjestelyt.
4. Puitesopimuksia voidaan tehdä hankintojen toteuttamiseksi mahdollisimman kustannustehokkaasti. Ennen kuin hallinnoija allekirjoittaa tällaiset sopimukset, ne on toimittava erityiskomitean hyväksyttäviksi, ja ne on asetettava jäsenvaltioiden ja operaation komentajien saataville näiden halutessa käyttää niitä. Tässä säännöksessä ei aseta jäsenvaltioille minkäänlaista velvoitetta käyttää tai toimittaa tavaroita tai palveluja puitesopimuksen perusteella.
12 artikla
Kolmansien valtioiden rahoitusosuuksien maksamista koskevat pysyvät ja tapauskohtaiset hallinnolliset järjestelyt
1. Hallinnoija neuvottelee neuvoston nimeämien, unionin operaatioiden rahoitukseen mahdollisesti osallistuvien kolmansien valtioiden kanssa pysyvät hallinnolliset järjestelyt ja neuvoston nimeämien, tietyn unionin operaation rahoitukseen osallistuvien kolmansien valtioiden kanssa tapauskohtaiset hallinnolliset järjestelyt unionin ja kyseisten kolmansien valtioiden välillä tehtyjen sopimusten mukaisesti. Nämä järjestelyt toteutetaan Athenen ja kyseisten kolmansien valtioiden toimivaltaisten hallintoyksiköiden välisenä kirjeenvaihtona, jossa vahvistetaan tarvittavat menettelytavat rahoitusosuuksien maksamiseksi viipymättä.
2. Hallinnoija voi toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet rahoitukseen osallistuvien kolmansien valtioiden maksujen helpottamiseksi siihen asti kun 1 kohdassa tarkoitetut sopimukset on tehty.
3. Hallinnoijan on ilmoitettava suunnitelluista 1 kohdassa tarkoitetuista järjestelyistä etukäteen erityiskomitealle ennen kuin hän allekirjoittaa ne Athenen nimissä.
4. Unionin käynnistäessä sotilasoperaation hallinnoija toteuttaa operaation rahoitukseen osallistuvien kolmansien valtioiden kanssa sovitut järjestelyt neuvoston päättämien rahoitusosuuksien mukaisesti.
4 LUKU
PANKKITILIT
13 artikla
Avaaminen ja tarkoitus
1. Pankkitilit avataan ensiluokkaisessa rahoituslaitoksessa, jonka päätoimipaikka on unionin jäsenvaltiossa. Tilin on oltava euromääräinen käyttötili tai lyhytaikainen tili. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tilejä voidaan hallinnoijan sen hyväksyttyä avata rahoituslaitoksissa, joiden päätoimipaikka ei ole jäsenvaltiossa.
2. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan avata muita kuin eromääräisiä tilejä.
3. Rahoitukseen osallistuvien valtioiden rahoitusosuudet maksetaan näille pankkitileille. Niitä käytetään sellaisten ennakkomaksujen maksamiseen operaation komentajalle, jotka ovat tarpeen sotilasoperaation yhteisiin kustannuksiin liittyvien menojen toteuttamiseksi.
4. Tämän päätöksen 28 ja 30 artiklan mukaiset rahoitusosuudet maksetaan erillisille pankkitileille. Niitä käytetään niiden menojen toteuttamiseen, joiden hallinnointi on uskottu Athenelle asianomaisissa artikloissa eritellyllä tavalla.
14 artikla
Varainhoito
1. Kaikki Athenen tililtä suoritettavat maksut edellyttävät sekä hallinnoijan tai apulaishallinnoijan että tilinpitäjän tai apulaistilinpitäjän allekirjoitusta.
2. Pankkitilejä ei saa ylittää.
5 LUKU
YHTEISET KUSTANNUKSET
15 artikla
Yhteisten kustannusten määritelmä ja menojen hyväksyttävyyskaudet
1. Athene vastaa liitteessä I luetelluista yhteisistä kustannuksista riippumatta siitä, milloin ne ovat syntyneet. Kun kustannukset otetaan talousarvion momenttiin, josta käy ilmi operaatio, johon ne pääosin liittyvät, niitä pidetään kyseisen operaation operatiivisina kustannuksina. Muutoin niitä pidetään operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisinä yhteisinä kustannuksina.
2. Athene vastaa lisäksi myös liitteessä II luetelluista yhteisistä operatiivisista kustannuksista operaatiota koskevan kriisinhallinnallisen toimintaperiaatteen hyväksymisestä alkavan ja operaation komentajan nimittämiseen päättyvän kauden aikana. Erityiskomitea voi erityistapauksissa kuultuaan poliittisten ja turvallisuusasioiden komiteaa muuttaa kautta, jonka aikana Athene vastaa näistä kustannuksista.
3. Operaation aktiivisen vaiheen aikana, joka alkaa operaation komentajan nimittämisestä ja päättyy päivään, jona operaatioesikunta lopettaa toimintansa, Athene vastaa yhteisinä operatiivisina kustannuksina:
a)
liitteessä III olevassa A osassa luetelluista yhteisistä kustannuksista;
b)
neuvoston niin päättäessä liitteessä III olevassa B osassa luetelluista yhteisistä kustannuksista;
c)
liitteessä III olevassa C osassa luetelluista yhteisistä kustannuksista tapauksissa, jos operaation komentaja on sitä pyytänyt ja erityiskomitea on sen hyväksynyt.
4. Sotilaallisen tukitoimen aktiivisen vaiheen aikana, sellaisena kuin neuvosto on sen määritellyt, Athene vastaa yhteisinä operatiivisina kustannuksina neuvoston tapauskohtaisesti liitteen III perusteella määrittelemistä yhteisistä kustannuksista.
5. Operaation yhteisiä operatiivisia kustannuksia ovat myös liitteessä IV luetellut operaation loppuselvitykseen tarvittavat menot.
Operaatio on selvitetty loppuun, kun operaatiota varten yhteisesti rahoitetuille varusteille ja infrastruktuureille on löytynyt loppukäyttö ja operaation tilinpäätös on hyväksytty.
6. Yhteisiksi kustannuksiksi ei saa hyväksyä mitään menoja, joilla katetaan sellaisia kustannuksia, jotka yksi tai useampi rahoitukseen osallistuva valtio, unionin toimielin tai kansainvälinen järjestö olisi operaation järjestämisestä riippumatta joka tapauksessa ottanut vastatakseen.
7. Erityiskomitea voi päättää tapauskohtaisesti, että tiettyjä muita kuin liitteessä III olevassa B osassa lueteltuja lisäkustannuksia voidaan erityistapauksissa pitää tietyn operaation yhteisinä operatiivisina kustannuksina sen aktiivisen vaiheen aikana.
8. Jos erityiskomitea ei pääse asiasta yksimielisyyteen, se voi puheenjohtajavaltion aloitteesta siirtää asian neuvoston käsiteltäväksi.
16 artikla
Harjoitukset
1. Unionin harjoitusten yhteiset kustannukset rahoitetaan Athenen kautta niiden sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, joita sovelletaan sellaisiin operaatioihin, joiden rahoitukseen kaikki osallistuvat jäsenvaltiot osallistuvat.
2. Nämä harjoitusten yhteiset kustannukset koostuvat ensinnäkin toiminta-alueelle siirrettävistä tai kiinteistä esikunnista aiheutuvista lisäkustannuksista ja toiseksi lisäkustannuksista, joita aiheutuu unionille harjoituksen käyttöön annettujen Naton yhteisten voimavarojen käytöstä.
3. Harjoitusten yhteisiin kustannuksiin eivät sisälly kustannukset, jotka liittyvät:
a)
pääomahankintoihin, mukaan lukien rakennuksiin, infrastruktuuriin ja varusteisiin liittyvät hankinnat;
b)
harjoitusten suunnittelu- ja valmisteluvaiheeseen, paitsi jos erityiskomitea on ne hyväksynyt;
c)
joukkojen kuljetukseen, kasarmeihin ja majoitukseen.
17 artikla
Rahoitusohje
Jokaiseen päätökseen, jolla neuvosto päättää unionin sotilasoperaation perustamisesta tai jatkamisesta, on sisällyttävä rahoitusohje kyseisen operaation yhteisten kustannusten kattamiseksi. Hallinnoija arvioi erityisesti unionin sotilasesikunnan ja operaation komentajan avustuksella, jos hänet on nimitetty, määrän, joka katsotaan tarvittavan operaation yhteisten kustannusten kattamiseen suunnitellulla ajanjaksolla. Hallinnoija ehdottaa tätä määrää puheenjohtajavaltion välityksellä neuvoston elimelle, jonka tehtävänä on käsitellä päätösehdotusta. Erityiskomitean jäsenet kutsutaan tässä elimessä käytäviin rahoitusohjetta koskeviin keskusteluihin.
6 LUKU
TALOUSARVIO
18 artikla
Talousarvion periaatteet
1. Euromääräisenä laadittava talousarvio on säädös, jossa vahvistetaan ja hyväksytään kullekin varainhoitovuodelle Athenen hallinnoimat yhteisiin kustannuksiin liittyvät kokonaistulot ja -menot.
2. Kaikki menot on liitettävä tiettyyn operaatioon lukuun ottamatta tarvittaessa liitteessä I lueteltuja kustannuksia.
3. Talousarvioon otetut määrärahat hyväksytään varainhoitovuodeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta samana vuonna.
4. Talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.
5. Mitään yhteisiin kustannuksiin liittyvää tuloa tai menoa ei voida toteuttaa muutoin kuin osoittamalla se tiettyyn budjettikohtaan ja siihen otettujen määrärahojen rajoissa, paitsi 34 artiklan 5 kohdan nojalla.
19 artikla
Vuotuinen talousarvio
1. Hallinnoija laatii joka vuosi talousarvioesityksen seuraavaa varainhoitovuotta varten kunkin operaation komentajan avustaessa oman operaationsa osalta.
2. Esitys sisältää:
a)
määrärahat, joiden katsotaan olevan tarpeen operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten kattamiseksi;
b)
arvioidut määrärahat meneillään olevien tai suunniteltujen operaatioiden yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseksi, tarvittaessa myös jonkin valtion tai kolmannen osapuolen ennakkoon rahoittamien yhteisten kustannusten korvaamiseen tarvittavat määrärahat;
c)
26 artiklassa tarkoitetut alustavat määrärahat;
d)
arvion menojen kattamiseen tarvittavista tuloista.
3. Maksusitoumus- ja maksumäärärahat jaotellaan osastoihin ja lukuihin, joissa menot ryhmitellään laatunsa tai käyttötarkoituksensa mukaan ja jaotellaan tarvittaessa edelleen momentteihin. Talousarvioesitykseen sisältyy luvuittain tai momenteittain eritelty selvitysosa. Kutakin operaatiota varten on yksi osasto. Talousarvion yleistä osaa varten on yksi osasto, joka sisältää operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeiset yhteiset kustannukset.
4. Kussakin osastossa voi olla luku ”alustavat määrärahat”. Nämä määrärahat otetaan talousarvioon, kun vakavien perusteiden nojalla on epävarmuutta tarvittavien määrärahojen määrästä tai talousarvioon otettujen määrärahojen toteuttamismahdollisuudesta.
5. Tulot muodostuvat:
a)
osallistuvien ja rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden sekä tarvittaessa rahoitukseen osallistuvien kolmansien valtioiden rahoitusosuuksista;
b)
sekalaisista tuloista, jotka jaotellaan osaston mukaan ja jotka käsittävät korkotuloja ja myyntituloja sekä edellisen varainhoitovuoden toteutuneen saldon sen jälkeen, kun erityiskomitea on sen määritellyt.
6. Hallinnoija esittää talousarvioesityksen erityiskomitealle viimeistään 31 päivänä lokakuuta. Erityiskomitea hyväksyy talousarvioesityksen viimeistään joulukuun 31 päivänä. Hallinnoija vahvistaa hyväksytyn talousarvion ja antaa sen tiedoksi osallistuville jäsenvaltioille ja rahoitukseen osallistuville kolmansille valtioille.
20 artikla
Lisätalousarviot
1. Väistämättömissä, poikkeuksellisissa tai odottamattomissa olosuhteissa sekä myös silloin, kun operaatio käynnistetään kesken varainhoitovuoden, hallinnoija antaa lisätalousarvioesityksen. Lisätalousarvioesitys laaditaan, esitetään, hyväksytään, vahvistetaan ja annetaan tiedoksi samaa menettelyä noudattaen kuin vuosittainen talousarvio. Erityiskomitea käsittelee esityksen ottaen huomioon asian kiireellisyyden.
2. Kun lisätalousarvioesitys johtuu uuden operaation käynnistämisestä tai käynnissä olevan operaation talousarvion muutoksista, hallinnoijan on ilmoitettava erityiskomitealle kyseisen operaation ennakoidut kokonaiskustannukset. Mikäli kustannukset ylittävät merkittävästi asianomaisen rahoitusohjeen, erityiskomitea voi pyytää neuvostoa hyväksymään sen.
3. Lisätalousarvioesitys, joka johtuu uuden operaation käynnistämisestä, on toimitettava erityiskomitealle neljän kuukauden kuluessa rahoitusohjeen hyväksymisestä, jollei erityiskomitea päätä pidemmästä määräajasta.
21 artikla
Määrärahasiirrot
1. Hallinnoija voi tehdä määrärahasiirtoja tarvittaessa operaation komentajan ehdotuksesta. Hallinnoijan on ilmoitettava erityiskomitealle aikomuksestaan vähintään viikko etukäteen edellyttäen, että tämä on asian kiireellisyys huomioon ottaen mahdollista. Erityiskomitean ennakkohyväksyntä vaaditaan kuitenkin silloin, kun:
a)
suunniteltu määrärahasiirto muuttaa operaatiolle osoitettuja kokonaismäärärahoja;
tai
b)
varainhoitovuodelle suunnitellut määrärahasiirrot luvusta toiseen ylittävät 10 prosenttia sen luvun määrärahoista, josta määrärahat siirretään, sellaisina kuin ne on otettu varainhoitovuoden talousarvioon päivänä, jona ehdotettu määrärahasiirtoehdotus tehdään.
2. Operaation komentaja voi, katsoessaan sen operaation moitteettoman toiminnan kannalta tarpeelliseksi, tehdä kolmen kuukauden kuluessa operaation käynnistämispäivästä operaatiolle osoitettujen määrärahojen siirtoja momentilta toiselle ja luvusta toiseen talousarvion osassa ”yhteiset operatiiviset kustannukset”. Hänen on ilmoitettava asiasta hallinnoijalle ja erityiskomitealle.
22 artikla
Määrärahojen siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle
1. Operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut määrärahat, joita ei ole sidottu, peruutetaan periaatteessa varainhoitovuoden lopussa, jollei 2 kohdassa toisin säädetä.
2. Athenen hallinnoimien tarvikkeiden ja varusteiden varastointikulujen kattamiseen tarkoitetut määrärahat voidaan siirtää yhden kerran seuraavalle varainhoitovuodelle edellyttäen, että vastaava sitoumus on annettu ennen kuluvan varainhoitovuoden joulukuun 31 päivää. Yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut määrärahat voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle edellyttäen, että niitä tarvitaan operaatioon, jota ei ole selvitetty loppuun.
3. Hallinnoijan on annettava ehdotukset, jotka koskevat sitomattomien määrärahojen siirtoa edelliseltä varainhoitovuodelta, erityiskomitean hyväksyttäviksi viimeistään helmikuun 15 päivänä. Ehdotukset katsotaan hyväksytyiksi, jollei erityiskomitea päätä toisin viimeistään maaliskuun 15 päivänä.
4. Edeltävältä varainhoitovuodelta peräisin olevat sidotut määrärahat on siirrettävä seuraavalle varainhoitovuodelle, ja hallinnoijan on ilmoitettava asiasta erityiskomitealle viimeistään 15 päivänä helmikuuta.
23 artikla
Menojen aikaistettu toteuttaminen
Sen jälkeen kun vuosittainen talousarvio on hyväksytty, määrärahoja voidaan käyttää sitoumusten ja maksujen kattamiseen siinä määrin kuin se on operaatioiden kannalta välttämätöntä.
7 LUKU
RAHOITUSOSUUDET JA KORVAUKSET
24 artikla
Rahoitusosuuksien määrittäminen
1. Operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut maksumäärärahat, joita ei voida kattaa sekalaisilla tuloilla, rahoitetaan osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksilla.
2. Yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut maksumäärärahat katetaan operaation rahoitukseen osallistuvien valtioiden rahoitusosuuksilla.
3. Operaation rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ovat määrältään yhtä suuret kuin talousarvioon otetut, operaation yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut maksumäärärahat vähennettynä niiden rahoitusosuuksien määrällä, jotka rahoitukseen osallistuvat kolmannet valtiot ovat velvollisia maksamaan samaa operaatiota varten tämän päätöksen 12 artiklan mukaisesti.
4. Rahoitusosuuksien jakautuminen niiden jäsenvaltioiden kesken, joilta rahoitusosuuksia pyydetään, määräytyy Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan 2 kohdassa määritellyn bruttokansantulon mukaan määräytyvän asteikon ja neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (3) tai sen mahdollisesti korvaavan neuvoston päätöksen mukaisesti.
5. Rahoitusosuuksien laskennassa käytetään unionin vahvistamaan viimeisimpään yleiseen talousarvioon liitetyssä taulukossa ”Yleisen talousarvion rahoitus omien varojen lajeittain ja jäsenvaltioittain” olevassa sarakkeessa ”BKTL:oon perustuvat omat varat” olevia tietoja. Kutakin jäsenvaltiota, jolta on määrä saada rahoitusosuus, koskeva rahoitusosuus vastaa kyseisen jäsenvaltion bruttokansantulon (BKTL) osuutta niiden jäsenvaltioiden, joilta on määrä saada rahoitusosuus, yhteenlasketusta BKTL:stä.
25 artikla
Rahoitusosuuksien maksuaikataulu
1. Neuvoston vahvistettua rahoitusohjeen unionin sotilasoperaatiolle rahoitukseen osallistuvat jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuuksinaan noin 30 prosenttia rahoitusohjeesta, jollei neuvosto päätä erilaisesta prosenttiosuudesta. Hallinnoija esittää rahoitusosuuspyynnöt operaation operatiivisten tarpeiden mukaisesti ja sovittuun enimmäistasoon saakka.
2. Erityiskomitea voi hallinnoijan ehdotuksesta päättää, että lisärahoitusosuuksia pyydetään ennen operaatiota koskevan lisätalousarvion vahvistamista. Erityiskomitea voi päättää siirtää asian neuvoston toimivaltaisten valmisteluelinten käsiteltäväksi.
3. Jos tiettyä operaatiota varten on vahvistettu lisätalousarvio, jäsenvaltiot maksavat kyseistä operaatiota koskevien 24 artiklan mukaisten rahoitusosuuksiensa jäljellä olevan määrän. Jos operaation suunniteltu kesto on enemmän kuin kuusi kuukautta saman varainhoitovuoden aikana, rahoitusosuuksien jäljellä oleva määrä maksetaan kuitenkin kahdessa erässä. Tällöin ensimmäinen erä on maksettava 60 päivän kuluessa operaation käynnistämisestä; toinen erä on maksettava määräajassa, jonka erityiskomitea asettaa hallinnoijan ehdotuksesta ottaen huomioon operatiiviset tarpeet. Erityiskomitea voi poiketa tämän kohdan säännöksistä.
4. Hallinnoija lähettää vastaavat rahoitusosuuspyynnöt kirjeitse niille kansallisille hallinnoille, joiden yhteystiedot on ilmoitettu hänelle, kun:
a)
erityiskomitea on hyväksynyt varainhoitovuoden talousarvioesityksen 19 artiklassa säädetyn mukaisesti. Ensimmäinen rahoitusosuuspyyntö kattaa kahdeksan kuukauden operatiiviset tarpeet. Toinen rahoitusosuuspyyntö kattaa rahoitusosuuksien jäljellä olevan määrän ottaen huomioon edellisen varainhoitovuoden toteutuneen saldon, jos erityiskomitea on päättänyt kyseisen saldon ottamisesta nykyiseen talousarvioon sen jälkeen, kun tilintarkastajan lausunto on saatu;
b)
rahoitusohje on vahvistettu 25 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti; tai
c)
lisätalousarvio on hyväksytty 20 artiklassa säädetyn mukaisesti.
5. Rahoitusosuudet on maksettava 30 päivän kuluessa vastaavan rahoitusosuuspyynnön lähettämisestä, paitsi uuden varanhoitovuoden talousarviota koskevan ensimmäisen rahoitusosuuspyynnön osalta, jolloin maksamiselle asetettava määräaika on 40 päivää vastaavan rahoitusosuuspyynnön lähettämisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän päätöksen muiden säännösten soveltamista.
6. Sen jälkeen kun esitys kootuksi talousarvioksi on toimitettu erityiskomitealle, hallinnoija voi niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden talousarviota ja rahoitusta koskevat menettelyt eivät salli niiden maksuosuuden suorittamista asetetuissa määräajoissa, toimittaa ennen meneillään olevan varainhoitovuoden päättymistä asianomaiselle jäsenvaltiolle aikaistetun rahoitusosuuspyynnön seuraavan varainhoitovuoden talousarviota koskevan maksuosuuspyynnön ennakkomaksuna.
7. Kukin rahoitukseen osallistuva valtio vastaa rahoitusosuuksien maksamiseen liittyvistä pankkikuluista omalta osaltaan.
8. Hallinnoija vahvistaa rahoitusosuudet vastaanotetuiksi.
26 artikla
Ennakkorahoitus
1. Unionin nopean toiminnan sotilasoperaation osalta rahoitukseen osallistuvat jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuuksinaan rahoitusohjetta vastaavan määrän. Maksut suoritetaan jäljempänä määritellyllä tavalla sanotun kuitenkaan rajoittamatta 25 artiklan 3 kohdan soveltamista.
2. Unionin nopean toiminnan sotilasoperaatioiden rahoittamiseksi ennakkoon operaatioon osallistuvien jäsenvaltioiden on joko:
a)
maksettava Athenea koskevia rahoitusosuuksia ennakkoon; tai
b)
kun neuvosto päättää toteuttaa unionin nopean toiminnan sotilasoperaation, jonka rahoitukseen ne osallistuvat, maksettava rahoitusosuutensa kyseisen operaation yhteisiin kustannuksiin viiden päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä rahoitusohjeen suuruisena, jollei neuvosto toisin päätä.
3. Erityiskomitea, jossa on yksi edustaja kustakin ennakkoon maksavasta jäsenvaltiosta, määrittää alustavat määrärahat talousarvion erityisessä osastossa 2 kohdassa mainittua tarkoitusta varten. Nämä alustavat määrärahat katetaan rahoitusosuuksilla, jotka ennakkoon maksavien jäsenvaltioiden on maksettava 90 päivän kuluessa kyseisiä rahoitusosuuksia koskevan pyynnön lähettämisestä.
4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut alustavat määrärahat, joita käytetään operaatioon, on täydennettävä 90 päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä.
5. Ennakkoon maksava jäsenvaltio voi erityisolosuhteissa valtuuttaa hallinnoijan käyttämään sen ennakkoon maksamaa rahoitusosuutta kyseisen jäsenvaltion rahoitusosuuden kattamiseksi sellaisessa muun kuin nopean toiminnan operaatiossa, johon se osallistuu, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista. Kyseisen jäsenvaltion on täydennettävä ennakkoon maksettu rahoitusosuus 90 päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä.
6. Jos varoja tarvitaan operaatioon, joka ei ole nopean toiminnan operaatio, ennen kuin rahoitusosuuksia kyseiseen operaatioon on vastaanotettu riittävästi:
a)
operaation rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden ennakkoon maksamista rahoitusosuuksista voidaan kyseisten ennakkoon maksavien jäsenvaltioiden suostumuksella käyttää enintään 75 prosenttia operaation edellyttämien rahoitusosuuksien kattamiseksi. Ennakkoon maksavien jäsenvaltioiden on täydennettävä ennakkoon maksetut rahoitusosuudet 90 päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä;
b)
tämän kohdan a alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa on niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole maksaneet rahoitusosuuksia ennakkoon, maksettava 25 artiklan 1 kohdan mukaiset operaatioon liittyvät rahoitusosuudet sen jälkeen, kun kyseisten jäsenvaltioiden suostumus on saatu, viiden päivän kuluessa siitä, kun hallinnoija on lähettänyt sitä koskevan pyynnön.
7. Operaation komentaja saa sitoa ja maksaa hänen käyttöönsä osoitetut määrärahat, mukaan lukien 34 artiklan 3 kohdan mukaiset määrärahat.
8. Jäsenvaltio voi peruuttaa tekemänsä valinnan ilmoittamalla siitä hallinnoijalle vähintään kolme kuukautta etukäteen.
9. Ennakkorahoituksesta ansaitut korot lasketaan vuosittain ennakkoon maksavien jäsenvaltioiden hyväksi ja lisätään niiden alustaviin määrärahoihin. Nämä määrät ilmoitetaan näille jäsenvaltioille osana vuotuista talousarvion hyväksymismenettelyä.
27 artikla
Ennakkomaksujen korvaaminen
1. Jäsenvaltio, kolmas valtio tai soveltuvin osin kansainvälinen järjestö, jonka neuvosto on valtuuttanut rahoittamaan ennakkoon osan operaation yhteisistä kustannuksista, voi saada Athenelta korvauksen esittämällä hallinnoijalle viimeistään kahden kuukauden kuluttua kyseisen operaation päättymispäivästä pyynnön, johon on liitetty tarvittavat tositteet.
2. Korvaus voidaan maksaa vain, jos operaation komentaja, jos tämä hoitaa edelleen tehtävää, ja hallinnoija ovat hyväksyneet sen.
3. Jos rahoitukseen osallistuvan valtion korvauspyyntö hyväksytään, korvaus voidaan vähentää hallinnoijan kyseiselle valtiolle osoittamasta seuraavasta rahoitusosuuspyynnöstä.
4. Jos rahoitusosuuspyyntöjä ei ole suunnitteilla, kun pyyntö hyväksytään, tai mikäli hyväksytty korvauspyyntö ylittää suunnitellun rahoitusosuuspyynnön, hallinnoija maksaa korvattavan summan 30 päivän kuluessa ottaen huomioon Athenen käteisvarat ja kyseisen operaation yhteisten kustannusten rahoitustarpeet.
5. Korvaus maksetaan tämän päätöksen mukaisesti, vaikka operaatio olisi peruttu.
6. Korvaus sisältää ennakkomaksuna käyttöön annetusta summasta koituvat korot.
28 artikla
Athenen suorittama muiden kuin yhteisiin kustannuksiin kuuluvien menojen hallinnointi
1. Erityiskomitea voi hallinnoijan, jota avustaa operaation komentaja, tai jäsenvaltion ehdotuksesta päättää, että tiettyjen operaatioon liittyvien menojen (jäljempänä ’kansallisesti vastattavat kustannukset’) hallinnointi annetaan Athenelle, vaikka kukin jäsenvaltio vastaakin niistä edelleen omalta osaltaan.
2. Erityiskomitea voi päätöksellään valtuuttaa operaation komentajan tekemään operaatioon osallistuvien jäsenvaltioiden ja, asiaankuuluvissa tapauksissa, kolmansien osapuolten nimissä sopimuksia sellaisten palvelujen ja tarvikkeiden hankkimiseksi, jotka rahoitetaan kansallisesti vastattavina kustannuksina.
3. Erityiskomitea määrää päätöksellään kansallisesti vastattavia kustannuksia koskevien ennakkomaksujen yksityiskohdat.
4. Athene hoitaa sille uskottujen kunkin jäsenvaltion ja, asiaankuuluvissa tapauksissa, kolmansien osapuolten kansallisesti vastattavien kustannusten kirjanpidon. Se lähettää joka kuukausi kullekin jäsenvaltiolle ja, asiaankuuluvissa tapauksissa, näille kolmansille osapuolille yhteenvedon sen vastuulla olevista menoista, joita sille tai sen henkilöstölle on koitunut edellisen kuukauden kuluessa, ja pyytää tarvittavat varat menojen hoitamiseksi. Jäsenvaltioiden ja, asiaankuuluvissa tapauksissa, näiden kolmansien osapuolten on maksettava pyydetyt varat Athenelle 30 päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä.
29 artikla
Athenen suorittama ennakkomaksujen ja muiden kuin yhteisiin kustannuksiin kuuluvien menojen hallinnointi, jonka tarkoituksena on helpottaa operaation käyttöön tarkoitettujen joukkojen saantia sen alkuvaiheessa
Jos operatiiviset erityisolosuhteet niin edellyttävät, erityiskomitea voi hallinnoijan, jota operaation komentaja avustaa, tai jäsenvaltion ehdotuksesta päättää, että tiettyjen operaatioon liittyvien kustannusten ennakkomaksut ja hallinnointi uskotaan Athenelle, vaikka ne pysyvät asianomaisen jäsenvaltion vastuulla, jotta helpotetaan operaation käyttöön tarkoitettujen joukkojen alkuvaiheessa tapahtuvaa lähettämistä ennen kuin on vahvistettu, mitkä jäsenvaltiot osallistuvat siihen. Näiden kustannusten hallinnoinnista huolehditaan käytössä olevilla keinoilla ja voimavaroilla, ja alkuvaiheen kustannukset voivat olla enintään 20 prosenttia rahoitusohjeesta. Tässä tapauksessa erityiskomitea antaa päätöksessään tarkemmat määräykset, jotka koskevat tulevien osallistuvien jäsenvaltioiden ja kolmansien osapuolten ennakkomaksujen määrien ennalta suorittamista ja korvaamista.
30 artikla
Athenen suorittama kolmannen osapuolen rahoitusosuuksien hallinnointi
1. Operaation oikeudellisen kehyksen asiaankuuluvien säännösten mukaisesti sekä poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean tehtyä päätöksen hyväksyä operaation toteuttama tai hallinnoima hanke taikka kolmannen osapuolen tai jäsenvaltion operaatiosta aiheutuviin menoihin suorittama rahoitusosuus, erityiskomitea voi antaa luvan siihen, että kyseisen hankkeen rahoituksen tai kyseisen rahoitusosuuden hallinnointi uskotaan Athenelle olemassa olevien varojen ja voimavarojen puitteissa. Tähän voi sisältyä unionin rahoittamia hankkeita.
2. Rahoitusosuuden hallinnointiin liittyvät kustannukset olisi katettava asianomaisesta rahoitusosuudesta. Erityiskomitea voi tapauskohtaisesti päättää, että tietyt rahoitusosuuteen liittyvät ja operaation aktiivista vaihetta koskevia kustannuksia voidaan käsitellä korvauskelpoisina yhteisinä kustannuksina.
3. Kolmannen osapuolen, unionin tai jäsenvaltion rahoitusosuuden hallinnointia varten hallinnoija neuvottelee ja allekirjoittaa, erityiskomitean annettua siihen hyväksyntänsä, kolmannen osapuolen, unionin tai jäsenvaltion kanssa tehtävän tapauskohtaisen hallinnollisen järjestelyn, jossa määritetään maksuosuuden tarkoitus, sillä katettavat kustannukset ja maksuosuuden hallinnointia koskevat tarkemmat määräykset, mukaan lukien operaation komentajan vastuuvelvollisuus erityiskomitealle. Hallinnoijan on huolehdittava siitä, että rahoitusosuuden hallinnoinnissa noudatetaan tapauskohtaisia järjestelyjä, ja toimitettava kyseiselle rahoitusosuuden suorittajalle suoraan tai operaation komentajan välityksellä kaikki rahoitusosuuden hallinnointiin liittyvät asiaankuuluvat tiedot.
31 artikla
Viivästyskorko
1. Jos valtio ei ole täyttänyt rahoitusta koskevia velvoitteitaan, siihen sovelletaan soveltuvin osin unionin talousarvio-osuuksien maksamiseen sovellettavia viivästyskorkoja koskevia unionin sääntöjä, jotka on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (4) 78 artiklassa tai sen mahdollisesti korvaavassa muussa asetuksessa.
2. Jos maksu on myöhässä enintään 20 päivää, korkoa ei peritä. Jos maksu on myöhässä enemmän kuin 20 päivää, korkoa peritään koko viivästyksen ajalta.
8 LUKU
MENOJEN TOTEUTTAMINEN
32 artikla
Periaatteet
1. Athenen määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteita noudattaen.
2. Tulojen ja menojen hyväksyjien tehtävänä on toteuttaa Athenen tuloja ja menoja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja huolehtia siitä, että käsittely on laillista ja asianmukaista. Menojen toteuttamiseksi tulojen ja menojen hyväksyjät tekevät talousarviositoumuksia ja oikeudellisia sitoumuksia, vahvistavat menoja, hyväksyvät niitä maksettaviksi ja valmistelevat määrärahojen käyttöä. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi siirtää tehtäviään tekemällä päätöksen, josta käyvät ilmi:
a)
tehtävien hoitajat asianmukaisella tasolla;
b)
siirretyn toimivallan ulottuvuus;
c)
missä määrin siirron saajat voivat siirtää saamaansa toimivaltaa edelleen toiselle.
3. On varmistettava, että määrärahojen toteuttamisessa noudatetaan tulojen ja menojen hyväksyjän sekä tilinpitäjän tehtävien eriyttämisen periaatetta. Tulojen ja menojen hyväksyjän sekä tilinpitäjän tehtäviä ei saa hoitaa sama henkilö. Kaikki Athenen hallinnoimista varoista suoritettavat maksut edellyttävät sekä tulojen ja menojen hyväksyjän että tilinpitäjän allekirjoitusta.
4. Kun yhteisten menojen toteuttaminen uskotaan jäsenvaltiolle, unionin toimielimelle tai, asianmukaisissa tapauksissa, kansainväliselle järjestölle, kyseinen valtio, toimielin tai järjestö soveltaa sääntöjä, joita sovelletaan sen omien menojen toteuttamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän päätöksen soveltamista. Kun hallinnoija toteuttaa menoja suoraan, se noudattaa unionin yleisen talousarvion neuvostoa koskevan osan toteuttamiseen sovellettavia sääntöjä.
5. Hallinnoija voi kuitenkin toimittaa puheenjohtajavaltiolle luonnoksia neuvostolle tai erityiskomitealle annettaviksi ehdotuksiksi yhteisten menojen toteuttamista koskeviksi säännöiksi.
6. Erityiskomitea voi hyväksyä yhteisten menojen toteuttamista koskevia sääntöjä, jotka poikkeavat 4 kohdasta.
33 artikla
Operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeiset yhteiset kustannukset tai yhteiset kustannukset, joita ei voida suoraan yhdistää tiettyyn operaatioon
Hallinnoija hoitaa tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten osalta sekä sellaisten yhteisten kustannusten osalta, joita ei voida suoraan yhdistää tiettyyn operaatioon.
34 artikla
Yhteiset operatiiviset kustannukset
1. Operaation komentaja hoitaa tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät johtamansa operaation yhteiset operatiiviset kustannukset kattavien menojen osalta. Hallinnoija hoitaa kuitenkin tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät niiden operaation yhteiset operatiiviset kustannukset kattavien menojen osalta, jotka ovat syntyneet yksittäisen operaation valmisteluvaiheen aikana ja jotka Athene toteuttaa suoraan tai jotka liittyvät operaatioon sen aktiivisen vaiheen päättymisen jälkeen.
2. Hallinnoija siirtää operaation komentajalle tämän pyynnöstä operaation menojen toteuttamisessa tarvittavat määrät Athenen pankkitililtä Athenen nimissä avatulle pankkitilille, jota koskevat tiedot operaation komentaja on ilmoittanut hallinnoijalle.
3. Edellä olevasta 18 artiklan 5 kohdasta poiketen rahoitusohjeen vahvistaminen antaa hallinnoijalle ja operaation komentajalle, kummallekin oman toimivaltansa puitteissa, oikeuden sitoa ja maksaa kyseisen operaation menoja enintään 25 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti vahvistettuun prosenttiosuuteen rahoitusohjeesta, jollei neuvosto päätä sitoumusten lisäämisestä.
Erityiskomitea voi hallinnoijan tai operaation komentajan ehdotuksesta ja ottaen huomioon operatiivisen tarpeellisuuden ja kiireellisyyden päättää, että lisämenoja voidaan sitoa ja tarvittaessa maksaa. Erityiskomitea voi päättää siirtää puheenjohtajavaltion välityksellä asian neuvoston toimivaltaisten valmisteluelinten käsiteltäväksi, jollei operatiivisista olosuhteista muuta johdu. Tätä poikkeusta ei sovelleta sen päivän jälkeen, jona kyseisen operaation talousarvio on vahvistettu.
4. Ennen operaation talousarvion vahvistamista hallinnoijan ja operaation komentajan tai hänen edustajansa on annettava, kummankin omalta osaltaan, erityiskomitealle kuukausittain selvitys menoista, joita voidaan käsitellä kyseisen operaation yhteisinä menoina. Erityiskomitea voi hallinnoijan, operaation komentajan tai jäsenvaltion ehdotuksesta antaa ohjeita menojen toteuttamisesta tänä aikana.
5. Edellä olevasta 18 artiklan 5 kohdasta poiketen operaation komentaja voi, mikäli unionin sotilasoperaatioon osallistuva henkilöstö on välittömässä hengenvaarassa, ylittää talousarvioon otetut määrärahat toteuttaakseen näiden ihmishenkien pelastamiseksi tarvittavat menot. Hänen on ilmoitettava asiasta hallinnoijalle ja erityiskomitealle mahdollisimman pian. Tässä tapauksessa hallinnoija ehdottaa yhdessä operaation komentajan kanssa tarvittavat määrärahasiirrot näiden ennakoimattomien menojen kattamiseksi. Jos tällaisten menojen riittävää rahoitusta ei voida varmistaa määrärahasiirroin, hallinnoijan on tehtävä esitys lisätalousarvioksi.
9 LUKU
YHTEISESTI RAHOITETTUJEN VARUSTEIDEN JA INFRASTRUKTUURIEN LOPPUKÄYTTÖ
35 artikla
Varusteet ja infrastruktuuri
1. Hallinnoija ehdottaa erityiskomitealle kaikkien operaatioiden varusteiden ja muun omaisuuden arvonalennuskertoimet. Operaation komentaja voi soveltaa muuta arvonalennuskerrointa operatiivisten olosuhteiden niin edellyttäessä ja erityiskomitean annettua hyväksyntänsä.
2. Operaation komentaja ehdottaa johtamansa operaation loppuselvitystä varten erityiskomitealle operaation yhteisesti rahoitettujen varusteiden ja infrastruktuurin loppukäytön.
3. Hallinnoija hallinnoi operaation aktiivisen vaiheen päätyttyä olemassa olevia varusteita ja infrastruktuuria ja tarvittaessa etsii niille loppukäytön.
4. Erityiskomitea hyväksyy yhteisesti rahoitettujen varusteiden ja infrastruktuurin loppukäytön ja ottaa siinä huomioon operatiiviset tarpeet ja rahoitusta koskevat arviointiperusteet. Loppukäyttö voi olla seuraava:
a)
infrastruktuuri voidaan myydä tai siirtää Athenen välityksellä isäntävaltiolle, jäsenvaltiolle tai kolmannelle osapuolelle;
b)
varusteet voidaan joko myydä Athenen välityksellä jäsenvaltiolle, isäntävaltiolle tai kolmannelle osapuolelle tai varastoida ja huoltaa Athenen, jäsenvaltion tai kolmannen osapuolen toimesta myöhemmässä operaatiossa käyttöä varten.
5. Jos varusteet ja infrastruktuuri myydään, ne on myytävä niiden markkina-arvosta tai, jos markkina-arvoa ei voida määrittää, asiamukaisesta ja kohtuullisesta hinnasta ottaen huomioon paikalliset erityisolosuhteet.
6. Myynti tai siirto isäntävaltiolle tai kolmannelle osapuolelle toteutetaan asiaankuuluvia voimassa olevia turvallisuussääntöjä noudattaen.
7. Jos päätetään, että Athene säilyttää operaatiota varten yhteisesti rahoitettuja varusteita, rahoitukseen osallistuvat jäsenvaltiot voivat pyytää muilta osallistuvilta jäsenvaltioilta taloudellisen korvauksen. Erityiskomitea, joka koostuu kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden edustajista, tekee tarvittavat päätökset hallinnoijan ehdotuksesta.
10 LUKU
KIRJANPITO JA OMAISUUSLUETTELO
36 artikla
Yhteisten operatiivisten kustannusten kirjanpito
Operaation komentaja pitää kirjaa Athenelta saaduista tilisiirroista, sitomistaan menoista ja suoritetuista maksuista; ja saaduista tuloista sekä omaisuusluetteloa Athenen talousarviosta rahoitetusta irtaimesta omaisuudesta, jota käytetään hänen johtamassaan operaatiossa.
37 artikla
Konsolidoitu kirjanpito
1. Tilinpitäjä pitää kirjaa maksettaviksi pyydetyistä rahoitusosuuksista ja suoritetuista tilisiirroista. Lisäksi hän laatii kirjanpidon operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisistä yhteisistä kustannuksista sekä välittömästi hallinnoijan vastuulla toteutetuista operatiivisista menoista ja tuloista.
2. Tilinpitäjä laatii konsolidoidun kirjanpidon Athenen tuloista ja menoista. Kukin operaation komentaja toimittaa hänelle tilitiedot sitomistaan menoista ja suorittamistaan maksuista sekä saaduista tuloista.
11 LUKU
TILINTARKASTUS JA TILINPÄÄTÖS
38 artikla
Erityiskomitealle annettavat säännölliset selvitykset
Hallinnoijan on joka kolmas kuukausi annettava erityiskomitealle selvitys varainhoitovuoden alun jälkeen toteutetuista tuloista ja menoista. Tätä varten kunkin operaation komentajan on toimitettava hallinnoijalle selvitys johtamansa operaation yhteisiin operatiivisiin kustannuksiin liittyvistä menoista.
39 artikla
Tilintarkastuksen suorittamista koskevat edellytykset
1. Athenen tulojen ja menojen tilintarkastuksesta vastaavien henkilöiden on ennen tehtävänsä suorittamista läpäistävä turvallisuusselvitys, jonka perusteella he voivat käsitellä neuvoston hallussa olevia turvallisuusluokiteltuja tietoja ainakin luokkaan ”Secret UE” asti, tai vastaava jäsenvaltion tai Naton teettämä turvallisuusselvitys. Näiden henkilöiden on huolehdittava siitä, että he pitävät salassa tilintarkastustehtävänsä aikana tietoonsa saamat tiedot ja suojaavat tiedot kyseisiin tietoihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti.
2. Athenen tulojen ja menojen tilintarkastuksesta vastaavilla henkilöillä on oikeus saada tutustua viipymättä ja ilman ennakkoilmoitusta näitä tuloja ja menoja koskeviin asiakirjoihin ja millä tahansa tietovälineillä tallennettuihin tietoihin sekä saada pääsy tiloihin, joissa kyseisiä asiakirjoja ja tietovälineitä säilytetään. He voivat tehdä niistä jäljennöksiä. Athenen tulojen ja menojen toteuttamiseen osallistuvien henkilöiden on avustettava hallinnoijaa ja tulojen ja menojen tilintarkastuksesta vastaavia henkilöitä, siinä määrin kuin se on tarpeen näiden toimeksiannon toteuttamiseksi.
40 artikla
Ulkoinen tilintarkastus
1. Jos Athenen menojen toteuttaminen on uskottu jäsenvaltiolle, unionin toimielimelle tai kansainväliselle järjestölle, kyseinen valtio, toimielin tai järjestö soveltaa sääntöjä, joita sovelletaan sen omien menojen tilintarkastukseen.
2. Hallinnoija tai hänen nimeämänsä henkilöt voivat kuitenkin koska tahansa suorittaa Athenen operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisiä yhteisiä kustannuksia tai operaation yhteisiä operatiivisia kustannuksia koskevan tilintarkastuksen. Lisäksi erityiskomitea voi koska tahansa hallinnoijan tai jäsenvaltion ehdotuksesta nimetä ulkoisia tilintarkastajia, joiden toimeksiannon ja työehdot se määrittää.
3. Ulkoisia tilintarkastuksia varten perustetaan tilintarkastuslautakunta, johon kuuluu kuusi jäsentä. Erityiskomitea nimittää jäsenet jäsenvaltioiden ehdottamien ehdokkaiden joukosta kolmen vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Erityiskomitea voi pidentää jäsenten toimikautta enintään kuudella kuukaudella.
Ehdokkaiden on oltava jäsenvaltion korkeimman kansallisen tilintarkastuselimen jäseniä tai kyseisen elimen suosittelemia, ja heidän on annettava riittävät takuut turvallisuudesta ja riippumattomuudesta. Heidän on oltava tarpeen mukaan käytettävissä Athenen puolesta suoritettaviin tehtäviin. Näissä tehtävissä:
a)
tilintarkastuslautakunnan jäsenten palkan maksaa edelleen tilintarkastuselin, jonka palveluksessa he ovat, mutta Athene maksaa heidän virkamatkakulunsa unionin vastaavaan palkkaluokkaan kuuluviin virkamiehiin sovellettavien sääntöjen mukaisesti;
b)
jäsenet eivät saa pyytää eivätkä ottaa vastaan neuvoja muilta kuin erityiskomitealta; tilintarkastustehtävässään tilintarkastuslautakunta ja sen jäsenet ovat täysin riippumattomia ja vastuussa ainoastaan ulkoisen tilintarkastuksen suorittamisesta;
c)
jäsenet selvittävät toimeksiantonsa tulokset vain erityiskomitealle;
d)
jäsenet tarkistavat varainhoitovuoden aikana sekä sen jälkeen paikan päällä suoritettavilla tarkastuksilla ja kirjapitotositteiden tarkastuksilla, että Athenen rahoittamat menot tai ennakkoon rahoittamat menot on toteutettu sovellettavaa lainsäädäntöä sekä moitteettoman varainhoidon eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteita noudattaen ja että sisäinen valvonta on riittävää.
Tilintarkastuslautakunta valitsee joka vuosi keskuudestaan puheenjohtajan tai jatkaa tämän toimikautta. Se hyväksyy jäsentensä suorittamiin tilintarkastuksiin sovellettavat säännöt, jotka ovat korkeimpien kansainvälisten standardien mukaisia. Tilintarkastuslautakunta hyväksyy jäsentensä laatimat tilintarkastuskertomukset ennen niiden toimittamista hallinnoijalle ja erityiskomitealle.
4. Erityiskomitea voi tapauskohtaisesti ja erityisin perustein päättää käyttää muita ulkopuolisia elimiä.
5. Athenen nimissä toimivien tilintarkastajien toteuttamien tilintarkastusten kustannuksia pidetään Athenen vastuulla olevina yhteisinä kustannuksina.
41 artikla
Sisäinen tilintarkastus
1. Neuvoston pääsihteeri nimittää hallinnoijan ehdotuksesta ja ilmoitettuaan asiasta erityiskomitealle Athene -järjestelmän sisäisen tilintarkastajan ja vähintään yhden sisäisen varatilintarkastajan neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kaikkiaan enintään kahdeksan vuotta kestäväksi toimikaudeksi, Sisäisillä tilintarkastajilla on oltava tarvittava ammattipätevyys ja heidän on annettava riittävät takuut turvallisuudesta ja riippumattomuudesta. Sisäinen tilintarkastaja ei saa olla tulojen ja menojen hyväksyjä eikä tilinpitäjä. Sisäinen tarkastaja ei saa osallistua tilinpäätösten laatimiseen.
2. Sisäinen tilintarkastaja raportoi hallinnoijalle riskienhallinnasta esittämällä riippumattomia lausuntoja hallinnointi- ja valvontajärjestelmien laadusta sekä antamalla suosituksia operaatioiden sisäisen tilintarkastuksen parantamiseksi moitteettoman varainhoidon edistämiseksi. Sisäisen tilintarkastajan tehtävänä on erityisesti arvioida sisäisten hallinnointijärjestelmien asianmukaisuutta ja tehokkuutta sekä yksiköiden tuloksellisuutta politiikkojen toteuttamisessa ja tavoitteiden saavuttamisessa suhteessa niihin liittyviin riskeihin.
3. Sisäisen tilintarkastajan toimeksianto kattaa kaikki Athenen tulojen kantamiseen tai Athenen välityksellä rahoitettujen menojen toteuttamiseen osallistuvat yksiköt.
4. Sisäinen tilintarkastaja suorittaa tarpeen mukaan yhden tai useamman tilintarkastuksen varainhoitovuoden aikana. Hän raportoi hallinnoijalle ja ilmoittaa havaintonsa ja suosituksensa operaation komentajalle. Operaation komentaja ja hallinnoija vastaavat tilintarkastusten perusteella annettujen suositusten noudattamisesta.
5. Hallinnoijan on toimitettava erityiskomitealle vuosittain sisäistä tilintarkastusta koskeva kertomus, jossa ilmoitetaan tehtyjen sisäisten tilintarkastusten lukumäärä ja tyyppi, tehdyt havainnot, annetut suositukset ja näiden suositusten johdosta toteutetut jatkotoimet.
6. Lisäksi operaation komentajan on huolehdittava siitä, että sisäinen tilintarkastaja saa käyttöönsä kaikki hänen johtamaansa operaatiota koskevat tiedot. Sisäinen tilintarkastaja tarkastaa rahoitusta ja talousarviota koskevien järjestelmien ja menettelyjen moitteettoman toiminnan ja varmistaa, että vahvat ja tehokkaat sisäisen tilintarkastuksen järjestelmät ovat toiminnassa.
7. Sisäisen tilintarkastajan työn tulokset ja kertomukset sekä kaikki niihin liittyvät tositteet annetaan tilintarkastuslautakunnan käyttöön.
42 artikla
Vuosittainen tilinpäätös
1. Viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31 päivänä tai neljän kuukauden kuluessa johtamansa operaation päättymisestä, riippuen siitä, kumpi ajankohta on aikaisempi, kunkin operaation komentajan on toimitettava Athenen tilinpitäjälle yhteisiä kustannuksia koskevan vuosittaisen tilinpäätöksen laatimiseksi tarvittavat tiedot, 28 artiklan mukaisia menoja koskevan vuosittaisen tilinpäätöksen sekä vuotuisen toimintakertomuksen.
2. Viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan toukokuun 15 päivänä hallinnoija laatii tilinpitäjän ja kunkin operaation komentajan avustuksella tilinpäätöksen ja vuotuisen toimintakertomuksen ja toimittaa ne erityiskomitealle ja tilintarkastuslautakunnalle.
3. Tilintarkastuslautakunta toimittaa kahdeksan viikon kuluessa tilinpäätöksen toimittamisesta erityiskomitealle tilintarkastuslausunnon, ja hallinnoija toimittaa tilinpitäjän ja kunkin operaation komentajan avustuksella erityiskomitealle Athenen tarkastetut tilinpäätösasiakirjat.
4. Tilintarkastuslautakunta toimittaa erityiskomitealle viimeistään varainhoitovuotta seuraavan syyskuun 30 päivänä tilintarkastuskertomuksen, ja erityiskomitea tarkastelee tätä kertomusta, tilintarkastuslausuntoa ja tilinpäätösasiakirjoja vastuuvapauden antamiseksi hallinnoijalle, tilinpitäjälle ja kullekin operaation komentajalle.
5. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 tai sen mahdollisesti korvaavan asetuksen mukaisesti tilinpitäjän, kunkin operaation komentajan ja tapauksen mukaan hallinnoijan on kukin omalla tasollaan säilytettävä kirjanpito, omaisuusluettelo ja niihin liittyvät asiakirjat kokonaisuudessaan viiden vuoden ajan siitä päivästä, jona niitä koskeva vastuuvapaus on myönnetty. Operaation päätyttyä operaation komentaja huolehtii kirjanpidon ja omaisuusluettelon toimittamisesta kokonaisuudessaan tilinpitäjälle.
6. Erityiskomitea tekee päätöksen, jolla varainhoitovuoden toteutunut saldo siirretään tilien hyväksymisen jälkeen lisätalousarvion avulla tilanteen mukaan tuloina tai menoina seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon. Erityiskomitea voi kuitenkin tehdä päätöksen, jonka mukaan tämä saldo siirretään sen jälkeen, kun se on saanut tilintarkastajan lausunnon tilintarkastuslautakunnalta.
7. Se osa varainhoitovuoden toteutunutta saldoa, joka on peräisin operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten kattamiseksi tarkoitettujen määrärahojen toteuttamisesta, kirjataan osallistuvien jäsenvaltioiden seuraaviin rahoitusosuuksiin.
8. Se osa toteutunutta saldoa, joka on peräisin tietyn operaation yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseksi tarkoitettujen määrärahojen toteuttamisesta, kirjataan kyseisen operaation rahoitukseen osallistuneiden jäsenvaltioiden seuraaviin rahoitusosuuksiin.
9. Jos korvausta ei voida toteuttaa tekemällä vähennys Atheneen tehtäviin rahoitusosuuksiin, toteutunut saldo palautetaan asianomaisille jäsenvaltioille korvausvuoden BKTL-kertoimen mukaisesti.
10. Viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 31 päivänä kukin operaatioon osallistuva jäsenvaltio voi antaa hallinnoijalle, tarvittaessa operaation komentajan välityksellä, tiedot operaatiosta sille edellisenä varainhoitovuonna aiheutuneista lisäkustannuksista. Nämä tiedot on eriteltävä siten, että päämenoerät käyvät ilmi. Hallinnoija kokoaa nämä tiedot yhteen ja antaa erityiskomitealle yleiskatsauksen operaation lisäkustannuksista.
43 artikla
Operaation tilinpäätös
1. Kun operaatio on saatettu päätökseen, erityiskomitea voi hallinnoijan tai jäsenvaltion ehdotuksesta päättää, että hallinnoija antaa tilinpitäjän ja operaation komentajan avustuksella erityiskomitealle operaation tilinpäätöksen ainakin operaation päättymispäivään asti ja, jos mahdollista, loppuselvityspäivään asti. Hallinnoijalle asetettavan määräajan on oltava vähintään neljä kuukautta operaation päättymispäivästä.
2. Jos operaation tilinpäätökseen ei voida asetetussa määräajassa sisällyttää operaation loppuselvitykseen liittyviä tuloja ja menoja, nämä kirjataan Athenen tilinpäätökseen ja erityiskomitea käsittelee ne 42 artiklassa säädetyn menettelyn yhteydessä.
3. Erityiskomitea hyväksyy tilintarkastuslautakunnan lausunnon perusteella sille annetun operaation tilinpäätöksen. Se antaa kyseistä operaatiota koskevan vastuuvapauden hallinnoijalle, tilinpitäjälle ja operaation komentajalle.
4. Jos korvausta ei voida toteuttaa tekemällä vähennys Atheneen tehtäviin rahoitusosuuksiin, toteutunut saldo palautetaan asianomaisille jäsenvaltioille korvausvuoden BKTL-kertoimen mukaisesti.
12 LUKU
ERINÄISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ
44 artikla
Vastuu
1. Edellytykset, jotka koskevat operaation komentajan, hallinnoijan ja erityisesti unionin toimielinten tai jäsenvaltioiden käyttöön asettaman muun henkilöstön kurinpidollista ja rikosoikeudellista vastuuta talousarvion täytäntöönpanoa koskevan virheen tai laiminlyönnin vuoksi, määrätään heihin sovellettavissa henkilöstösäännöissä tai palvelussuhteen ehdoissa. Lisäksi Athene voi joko omasta aloitteestaan tai rahoitukseen osallistuvan valtion tai kolmannen osapuolen pyynnöstä saattaa edellä mainitun henkilöstön siviilioikeudelliseen vastuuseen.
2. Rahoitukseen osallistuva valtio ei missään tapauksessa voi saattaa unionia eikä neuvoston pääsihteeriä vastuuseen sen johdosta, miten hallinnoija, tilinpitäjä tai heitä avustavat henkilöt ovat tehtäviään hoitaneet.
3. Rahoitukseen osallistuvat valtiot tai kolmannet osapuolet vastaavat Athenen välityksellä mahdollisesta sopimukseen perustuvasta vastuusta, joka perustuu talousarvion toteuttamiseksi tehtyihin sopimuksiin. Tämä vastuu määräytyy kyseiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaan.
4. Sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun osalta rahoitukseen osallistuvat valtiot tai kolmannet osapuolet korvaavat Athenen välityksellä jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden ja operaatioalueella sovellettavien, joukkoja koskevien henkilöstösääntöjen mukaisesti vahingot, joita kriisiorganisaatioon kuuluvat operaatioesikunnat, joukkojen esikunnat ja puolustushaaraesikunnat, joiden kokoonpanon operaation komentaja hyväksyy, tai niihin määrätyt henkilöt ovat tehtäviään hoitaessaan aiheuttaneet.
5. Rahoitukseen osallistuva valtio ei missään tapauksessa voi saattaa unionia tai jäsenvaltioita vastuuseen talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä tehdyistä sopimuksista tai niistä vahingoista, joita kriisiorganisaatioon kuuluvat yksiköt ja osastot, joiden kokoonpanon operaation komentaja hyväksyy, tai niihin määrätyt henkilöt ovat tehtäviään hoitaessaan aiheuttaneet.
45 artikla
Turvallisuus
Atheneen liittyviin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin sovelletaan neuvoston päätöstä 2013/488/EU (5) tai sen mahdollisesti korvaavaa päätöstä.
46 artikla
Henkilötietojen suoja
Athenen puitteissa yksilöä suojellaan henkilötietojen käsittelemisen osalta Euroopan parlamentin ja neuvosto asetuksessa (EY) N:o 45/2001 (6) vahvistettujen periaatteiden ja menettelyjen mukaisesti. Erityiskomitea hyväksyy tätä varten tarvittavat täytäntöönpanosäännöt hallinnoijan ehdotuksesta.
47 artikla
Uudelleentarkastelu ja tarkistaminen
Tätä päätöstä kokonaisuutena tai sen osia, liitteet mukaan luettuina, tarkastellaan tarvittaessa uudelleen jäsenvaltion pyynnöstä tai kunkin operaation jälkeen. Sitä tarkistetaan vähintään kolmen vuoden väliajoin. Uudelleentarkastelun tai tarkistamisen yhteydessä voidaan käyttää apuna kaikkia asianmukaisia asiantuntijoita, Athenen hallintoelimet mukaan luettuina.
48 artikla
Kumoaminen
Kumotaan päätös 2011/871/YUTP.
49 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2015.