NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1290/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků programu „Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020)“ a zrušuje nařízení (ES) č. 1906/2006
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 173, 183 a čl. 188 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
„Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020)“ (dále jen „program Horizont 2020“) byl přijat nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (4). Uvedené nařízení je nutné doplnit o pravidla pro účast v nepřímých akcích prováděných v rámci programu Horizont 2020 a pro využívání a šíření výsledků těchto akcí.
(2)
Program Horizont 2020 by měl být prováděn s cílem přímo přispět k získání vedoucího postavení v průmyslu a k vytváření růstu a zaměstnanosti i blahobytu občanů v Evropě a měl by odrážet strategickou vizi obsaženou ve sdělení Komise ze dne 6. října 2010 nazvaném „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 Unie inovací“, ve kterém se Komise zavazuje radikálně zjednodušit přístup pro účastníky.
(3)
Program Horizont 2020 by měl podporovat realizaci a fungování Evropského výzkumného prostoru, ve kterém probíhá volný pohyb výzkumných pracovníků, vědeckých poznatků a technologií, a to posílením spolupráce jak mezi Unií a členskými státy, tak mezi členskými státy, zvláště prostřednictvím uplatňování soudržného souboru pravidel.
(4)
Pravidla pro účast a využívání a šíření výsledků programu Horizont 2020 (dále jen „pravidla“) by měla náležitě odrážet doporučení Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2010 o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum (5), a doporučení Rady týkající se zjednodušení administrativních a finančních požadavků rámcových programů pro výzkum. Tato pravidla by měla navazovat na opatření ke zjednodušení, která již byla zavedena na základě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (6), měla by převzít doporučení uvedená v závěrečné zprávě skupiny odborníků nazvané „Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu“ ze dne 12. listopadu 2010 a měla by jít ještě dále, pokud jde o snížení administrativní zátěže pro účastníky a omezení složitosti finančních ustanovení za účelem usnadnění účasti a snížení množství finančních chyb. Pravidla by měla rovněž náležitě zohledňovat obavy a doporučení výzkumné obce vyplývající z diskuze, kterou podnítilo sdělení Komise ze dne 29. dubna 2010 nazvané „Zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum“ a následná zelená kniha ze dne 9. února 2011 nazvaná „Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU.“
(5)
Průběžné hodnocení programu Horizont 2020 by mělo zahrnovat hodnocení nového modelu financování včetně jeho dopadu na úrovně financování, účast v programu Horizont 2020 a na jeho přitažlivost.
(6)
Komise nebo příslušný financující subjekt by měly zajistit, aby všichni potenciální účastníci měli v okamžiku zveřejnění výzvy k předkládání návrhů k dispozici pokyny a informace.
(7)
Za účelem zajištění soudržnosti s dalšími unijními programy financování by se měl program Horizont 2020 provádět v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7), a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8) s patřičným ohledem na zvláštní povahu činností v oblasti výzkumu a inovací.
(8)
Integrovaný přístup by měl být zajištěn propojením činností sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) přijatého rozhodnutím č. 1982/2006, rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (9) a Evropského inovačního a technologického institutu (dále jen „EIT“), zřízeného nařízením Evropského parlament a Rady (ES) č. 294/2008 (10), aby se usnadnila účast, vytvořil soudržnější soubor nástrojů, zvýšil vědecký a hospodářský dopad a současně zamezilo zdvojování a roztříštěnosti. Uplatňováním společných pravidel by měl být zajištěn soudržný rámec, který by měl usnadnit účast v programech získávajících finanční příspěvek Unie z rozpočtu programu Horizont 2020, včetně účasti v programech řízených Evropským inovačním a technologickým institutem, společných podnicích či jakýchkoli jiných strukturách podle článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) nebo účasti v programech prováděných členskými státy podle článku 185 Smlouvy o fungování EU.
Měla by však být zajištěna flexibilita umožňující přijmout zvláštní pravidla v případech, kdy je to opodstatněno zvláštními potřebami příslušných akcí. Za účelem zohlednění zvláštních provozních potřeb stanovených v rámci příslušného základního právního aktu týkajícího se subjektů zřízených podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Akce spadající do působnosti tohoto nařízení by měly respektovat základní práva a zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Tyto akce by měly probíhat v souladu s právními povinnostmi, včetně těch vyplývajících z mezinárodního práva, a se všemi příslušnými rozhodnutími Komise, jako je oznámení Komise ze dne 28. Června 2013 (11), jakož i s etickými zásadami, které zahrnují zabránění jakémukoli porušení integrity výzkumu.
(10)
V souladu s cíli mezinárodní spolupráce stanovenými v článcích 180 a 186 Smlouvy o fungování EU by se měla podporovat účast právních subjektů usazených v třetích zemích a mezinárodních organizací. Pravidla by měla být prováděna v souladu s opatřeními přijatými podle článků 75 a 215 Smlouvy o fungování EU a měla by být v souladu s mezinárodním právem. Při provádění pravidel by měly být navíc patřičně zohledněny podmínky pro účast unijních subjektů na odpovídajících programech třetích zemí.
(11)
Pravidla by měla vytvořit soudržný, komplexní a transparentní rámec, a zajistit tak co nejúčinnější provádění při zohlednění potřeby snadného přístupu pro všechny účastníky prostřednictvím zjednodušených postupů, zejména s ohledem na mikropodniky a malé a střední podniky (dále jen „malé a střední podniky“). Finanční pomoc Unie by mohla být poskytována různými formami.
(12)
V souladu se zásadou transparentnosti a nad rámec požadavku na zveřejňování stanoveného v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení (EU) č. 1268/2012 by Komise měla prostřednictvím zvláštních informačních kanálů zveřejňovat na internetových stránkách programu Horizont 2020 výzvy k předkládání návrhů a měla by zajistit jejich všeobecné rozšíření prostřednictvím národních kontaktních míst a, je-li to možné, v přístupných formátech poskytnutých na požádání.
(13)
Kritéria pro výběr a udělení stanovená v tomto nařízení by měla být uplatňována transparentním způsobem a na základě objektivních a měřitelných ukazatelů, s přihlédnutím k celkovému cíli programu Horizont 2020 zaměřeného na dosažení dobře fungujícího Evropského výzkumného prostoru.
(14)
Obecně by doba mezi posledním dnem pro podání úplných návrhů a podpisem grantových dohod se žadateli nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu žadatelům měla být kratší než doba stanovená v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. V řádně odůvodněných případech a pro akce Evropské rady pro výzkum by mělo být povolena delší doba.
(15)
Komise by měla pokračovat ve svém úsilí o zjednodušení postupů v rámci postupného zlepšování informačních systémů, například prostřednictvím dalšího rozšíření portálu pro účastníky jako jediného kontaktního místa od okamžiku zveřejnění výzvy k předkládání návrhů přes jejich předložení, až po provedení akce s cílem vytvořit jediné kontaktní místo pro celý postup. Systém také může poskytnout žadatelům zpětnou vazbu o stavu zpracování jejich žádostí v daném okamžiku.
(16)
Nakládání s důvěrnými údaji a utajovanými informacemi by se mělo řídit všemi příslušnými ustanoveními práva Unie, včetně vnitřních pravidel orgánů, jako je rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (12), jež stanoví bezpečnostní předpisy týkající se utajovaných skutečností Evropské unie.
(17)
Je nezbytné stanovit minimální podmínky pro účast, a to ve formě obecného pravidla i s ohledem na zvláštní rysy akcí programu Horizont 2020. Zejména by měla být stanovena pravidla týkající se počtu účastníků a místa jejich usazení. V případě akce bez účasti subjektu usazeného v některém členském státu je třeba usilovat o dosažení cílů stanovených v článcích 173 a 179 Smlouvy o fungování EU.
(18)
Podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES (13) jsou právní subjekty ze zámořských zemí a území způsobilé k účasti v programu Horizont 2020, a to za zvláštních podmínek, které jsou v tomto programu stanoveny.
(19)
Komise by měla zvážit harmonogramy výzev k předkládání návrhů a žádostí o informace, a zohlednit přitom podle možnosti standardní období svátků a dovolených.
(20)
Komise by měla u neúspěšných návrhů poskytnout žadatelům zpětnou vazbu.
(21)
Jasné a transparentní mechanismy pro vypracovávání výzev k předkládání návrhů týkajících se konkrétních témat by měly umožnit rovné podmínky, zvýšit přitažlivost programu Horizont 2020 a zvýšit účast v něm.
(22)
Komise by ve všech aspektech programu Horizont 2020 měla jednat v souladu se zásadami evropského kodexu řádného úředního chování, uvedeného v příloze rozhodnutí Komise 2000/633/ES, ESUO, Euratom (14).
(23)
Je vhodné stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Unie účastníkům akcí programu Horizont 2020. V zájmu snížení složitosti stávajících pravidel financování, by měl být přijat zjednodušený model náhrady nákladů s větším využitím paušálních částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů.
(24)
Sazby náhrad uvedené v tomto nařízení se uvádějí jako maximální sazby, aby byl dodržen požadavek neziskovosti a zásada spolufinancování a aby měli účastníci možnost žádat o nižší sazby. Sazby náhrad by však zpravidla měly být ve výši 100 % nebo 70 %.
(25)
Definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se míry připravenosti špičkových technologií by měly být zohledněny v klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací.
(26)
Konkrétní problematiky v oblasti výzkumu a inovací by měly být řešeny prostřednictvím nových forem financování, jako je například udělení cen, zadávání zakázek v předobchodní fázi, zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, nástroj pro malé a střední podniky a akce nazvané „Rychlá cesta k inovacím“, které vyžadují zvláštní pravidla.
(27)
Za účelem zachování rovných podmínek pro všechny podniky, které jsou činné na vnitřním trhu, by mělo být financování poskytované programem Horizont 2020 koncipováno v souladu s pravidly státní podpory, aby se zajistila efektivita veřejných výdajů a zabránilo narušení trhu, jako je vytlačení soukromého financování, vytváření neefektivních tržních struktur nebo udržování neefektivních podniků. V případě inovačních akcí je třeba zajistit, aby jejich financování nevedlo bez adekvátního důvodu k narušení hospodářské soutěže ani k narušení trhu.“
(28)
Finanční zájmy Unie by měly být během celého výdajového cyklu chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, a současně by měla být zajištěna odpovídající rovnováha mezi důvěrou a kontrolou.
(29)
V souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 by pravidla měla být základem pro širší přijímání obvyklých postupů příjemců účtování nákladů.
(30)
Účastnický záruční fond zřízený na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 (15), a spravovaný Komisí se osvědčil jako důležitý ochranný mechanismus, jenž snižuje rizika spojená s dlužnými částkami, které někteří účastníci nesplatili. Měl by být proto zaveden nový účastnický záruční fond (dále jen „fond“). Aby bylo zajištěno účinnější řízení a lepší krytí rizika účastníků, měl by fond zaštítit akce v rámci programu zřízeného podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES, v rámci programu zřízeného rozhodnutím Rady 2006/970/Euratom (16), v rámci programu zřízeného rozhodnutím Rady 2012/93/Euratom (17), jakož i akce podle programu Horizont 2020 a nařízení Rady (Euratom) č. 1314/2013 (18). Na programy řízené jinými subjekty, než jsou subjekty Unie, by se fond neměl vztahovat.
(31)
Pro posílení transparentnosti by měla být zveřejněna jména odborníků, kteří byli nápomocni Komisi nebo příslušným financujícím subjektům při uplatňování tohoto nařízení. Pokud by zveřejnění jmen ohrožovalo bezpečnost či integritu odborníka nebo by nepřiměřeně narušovalo jeho soukromí, měly by mít Komise nebo financující subjekty možnost od zveřejnění těchto jmen upustit.
(32)
Osobní údaje týkající se odborníků by se měly zpracovávat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (19).
(33)
Aby se zajistilo, že účastníci dané výsledky patřičně chrání, využívají a šíří, měla by být stanovena pravidla pro využívání a šíření výsledků, zejména zajištění dalších podmínek týkajících se využívání v evropském strategickém zájmu. Účastníci, kteří obdrželi finanční prostředky Unie a kteří zamýšlejí využít výsledků získaných prostřednictvím těchto finančních prostředků především ve třetích zemích, které nejsou přidruženy k programu Horizont 2020, by měli uvést, jakým způsobem přispěje financování Unií k celkové konkurenceschopnosti Evropy (zásada vzájemnosti), jak je stanoveno v grantové dohodě.
(34)
V případě výzkumu, který by mohl potenciálně vést k vyvinutí nové lékařské technologie (například léků, vakcíny nebo lékařské diagnostiky), by měla být přijata opatření zajišťující případně okamžité využívání a šíření výsledků.
(35)
I přes úspěch stávajících dluhových a kapitálových finančních nástrojů EU pro výzkum, vývoj a inovace a pro růst zůstává přístup k rizikovému financování klíčovou otázku, a to zejména pro inovační malé a střední podniky. Aby bylo umožněno co neúčinnější využívání těchto nástrojů pro výzkum, vývoj a inovace a pro růst, měla by být povolena jejich kombinace navzájem i s granty financovanými zejména z rozpočtu Unie, včetně z programu Horizont 2020. Komise by navíc měla zejména zajistit kontinuitu finančního nástroje na sdílení rizik zřízeného na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES a počáteční fáze nástroje pro rychle rostoucí a inovativní malé a střední podniky (GIF 1) zřízeného na základě rozhodnutí č. 1639/2006/ES, v rámci jejich nástupnických dluhových a kapitálových finančních nástrojů podle programu Horizont 2020 a nástrojů nazvaných „Služba Unie v oblasti půjček a záruk pro výzkum a inovace“ a „Kapitálové nástroje Unie pro výzkum a inovace“. V této souvislosti by příjmy a splátky pocházející z jednoho z těchto finančních nástrojů měly být přímo ve prospěch finančních nástrojů stanovených podle programu Horizont 2020.
(36)
Komise by měla zajistit dostatečnou doplňkovost nástroje pro malé a střední podniky v rámci programu Horizont 2020 s finančními nástroji v rámci téhož programu a programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1287/2013 (20), jakož i se systémy a nástroji zavedenými společně s členskými státy, jako je například společný program Eurostars (21).
(37)
Z důvodu právní jistoty a přehlednosti by nařízení (ES) č. 1906/2006 mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví zvláštní pravidla pro účast na nepřímých akcích uskutečňovaných podle nařízení (EU) č. 1291/2013, včetně účasti na nepřímých akcích financovaných financujícími subjekty v souladu s čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení.
Toto nařízení rovněž stanoví pravidla, kterými se řídí využívání a šíření výsledků.
2. S výhradou zvláštních pravidel stanovených v tomto nařízení se použijí příslušná pravidla nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise (EU) č. 1268/2012.
3. V nařízení (ES) č. 294/2008 nebo v jakémkoli základním aktu, jímž se svěřují úkoly plnění rozpočtu financujícímu subjektu podle článku 185 Smlouvy o fungování EU mohou být stanovena pravidla, která se odchylují od ustanovení tohoto nařízení. Za účelem zohlednění zvláštních provozních potřeb financujících subjektů zřízených podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, které byly stanoveny v rámci příslušného základního právního aktu, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 56, týkající se:
a)
podmínek účasti na výzvách k předkládání návrhů vyhlášených financujícími subjekty činnými v oblasti letectví, pokud jde o snížení minimálního počtu účastníků stanoveného v čl. 9 odst. 1;
b)
způsobilosti pro financování stanovené v článku 10, a to tak, že umožňují financujícím subjektům činným v oblasti biologických průmyslových odvětví a inovativních léčiv omezit způsobilost pro financování na specifické typy účastníků;
c)
pravidel, kterými se řídí využívání a šíření výsledků, a to tak, že umožňují financujícím subjektům činným v oblasti inovativních léčiv, aby:
i)
rozšířily pro přidružené subjekty, nabyvatele a jakékoli nástupnické subjekty možnosti převodu výsledků a stávajících znalostí, jakož i udělování licencí na ně, v souladu s grantovou dohodou a bez souhlasu ostatních účastníků podle čl. 44 odst. 1 a 2;
ii)
umožnily zvláštní dohody o přístupových právech ke stávajícím znalostem s cílem rozvoje výsledků pro komercializaci či komercializace svých vlastních výsledků (přímé využití) podle čl. 48 odst. 2 až 4;
iii)
doplnily daná pravidla začleněním ustanovení o vlastnictví a přístupu k údajům, znalostem a informacím, jež se nacházejí mimo cíle akce a jichž není třeba pro provedení a využívání akce (vedlejší znalosti) podle čl. 41 odst. 2 a článků 45 až 48;
iv)
rozšířily pravidla využívání na jiné účely než je provedení akce (výzkumné účely) nebo rozvoj výsledků pro komercializaci či komercializace svých vlastních výsledků (přímé využití) uvedených v článku 48;
v)
stanovily zvláštní kritéria umožňující udělování sublicence jedním účastníkem jinému účastníku téže akce podle čl. 46 odst.2;
vi)
za podmínek stanovených v dohodě o konsorciu podle čl. 24 odst. 2 rozšířily přístupová práva účastníků, jejich přidružených subjektů a třetích stran jakožto nabyvatelů licence k výsledkům nebo stávajícím znalostem pro jiné účely, než je provedení akce (výzkumné účely) za vhodných podmínek, včetně finančních podmínek, nebo rozvoj výsledků pro komercializaci či komercializace svých vlastních výsledků (přímé využití) podle článků 46 až 48;
vii)
podmínily přístupová práva pro přímé využívaní dohodou mezi dotčenými účastníky podle článku 48;
viii)
umožnily dobrovolné šíření výsledků prostřednictvím vědeckých publikací za uplatnění otevřeného přístupu podle čl. 43 odst. 2;
d)
financování akcí, a to tak, že umožňují financujícím subjektům činným v oblasti elektronických součástí a systémů, aby používaly jiné sazby náhrad než sazby stanovené v čl. 28 odst. 3 v případech, kdy účastníka nebo akci spolufinancuje jeden nebo více členských států.
Financující subjekt pověřený úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu i) nebo čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu ii) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, může z důvodu svých vlastních provozních potřeb se souhlasem Komise uplatnit pravidla, která se odchylují od ustanovení tohoto nařízení. V takových případech vydá Komise svůj souhlas, pouze pokud jsou tato pravidla v souladu s obecnými principy stanovenými v tomto nařízení.
4. Toto nařízení se nevztahuje na přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„přístupovými právy“ práva využívat výsledky nebo stávající znalosti za podmínek stanovených v souladu s tímto nařízením;
2)
„přidruženým subjektem“ právní subjekt, který je pod přímou nebo nepřímou kontrolou účastníka nebo pod stejnou přímou nebo nepřímou kontrolou jako účastník nebo účastníka přímo nebo nepřímo kontroluje. Kontrola může probíhat kteroukoli formou uvedenou v čl. 8 odst. 2;
3)
„přidruženou zemí“ třetí země, která je smluvní stranou mezinárodní dohody s Unií, podle definice v článku 7 nařízení (EU) č. 1291/2013;
4)
„stávajícími znalostmi“ jakékoli údaje, know-how nebo informace bez ohledu na jejich formu či povahu, ať už hmotné či nehmotné, včetně jakýchkoli práv, jako je právo duševního vlastnictví, která jsou: i) v držení účastníků před jejich přistoupením k akci; ii) potřebná pro provedení akce nebo využití výsledků akce; a iii) označená jako taková účastníky v souladu s článkem 45;
5)
„základním aktem“ právní akt přijatý orgány Unie ve formě nařízení, směrnice nebo rozhodnutí ve smyslu článku 288 Smlouvy o fungování EU, který obsahuje právní základ pro danou akci;
6)
„inovativní akcí“ akce spočívající především v činnostech přímo zaměřených na tvorbu plánů a uspořádání nebo návrhů nových, pozměněných nebo zdokonalených výrobků, postupů nebo služeb. Pro tyto účely mohou uvedené činnosti zahrnovat vývoj prototypů, zkoušení, demonstrační projekty, pilotní projekty, validaci výrobků ve velkém rozsahu a tržní replikace;
7)
„koordinační a podpůrnou akcí“ činnost sestávající především z doprovodných opatření, jako je normalizace, šíření výsledků, zvyšování povědomí a komunikace, vytváření sítí, koordinace nebo podpůrné služby, politický dialog a vzájemné získávání poznatků a studie, včetně přípravných studií nové infrastruktury; může zahrnovat také doplňkové činnosti budování sítí a koordinace mezi programy v různých zemích;
8)
„šířením výsledků“ zveřejňování výsledků jakýmikoli vhodnými prostředky (s výjimkou prostředků, které vyplývají z ochrany nebo využívání výsledků), včetně vědeckých publikací v libovolném sdělovacím prostředku;
9)
„využíváním“ využívání výsledků v dalších výzkumných činnostech jiných než jsou činnosti zahrnuté do dané akce, nebo při vývoji, vytváření produktu či procesu a jeho uvádění na trh nebo při vytváření a poskytování služby nebo při normalizačních činnostech;
10)
„spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně možných finančních podmínek nebo podmínek bezplatného poskytování, zohledňující zvláštní okolnosti žádosti o přístup, jako například skutečnou nebo možnou hodnotou výsledků nebo stávajících znalostí, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání nebo další charakteristiky předpokládaného využití;
11)
„financujícím subjektem“ subjekt nebo orgán jiný než Komise uvedený v čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, kterému Komise svěřila úkoly plnění rozpočtu v souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013;
12)
„mezinárodní organizací evropského zájmu“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckotechnickou spolupráci v Evropě;
13)
„právním subjektem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle vnitrostátního, unijního nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a je oprávněna vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti;
14)
„neziskovým právním subjektem“ právní subjekt, který je na základě své právní formy neziskový nebo má zákonnou povinnost nerozdělovat zisk mezi akcionáře nebo jednotlivé členy;
15)
„účastníkem“ jakýkoli právní subjekt, který provádí akci nebo část akce podle nařízení (EU) č. 1291/2013 a má práva a povinnosti vůči Unii nebo jinému financujícímu subjektu za podmínek stanovených tímto nařízení;
16)
„akcí na spolufinancování programů“ se rozumí akce financovaná prostřednictvím grantu, jejímž hlavním účelem je doplňovat jednotlivé výzvy nebo programy financované subjekty jinými než financujícími subjekty Unie spravujícími výzkumné a inovační programy. Akce na spolufinancování programů může rovněž zahrnovat doplňkové činnosti budování sítí a koordinace mezi programy v různých zemích;
17)
„zadáváním zakázek v předobchodní fázi“ zadávání zakázek na služby ve výzkumu a vývoji zahrnující sdílení rizik a zisků v tržních podmínkách, a vývoj po jednotlivých fázích v konkurenčním prostředí, pokud jsou zadávané služby ve výzkumu a vývoji jasně odděleny od komerční výroby a distribuce konečných výrobků;
18)
„zadáváním veřejných zakázek na inovativní řešení“ zadávání zakázek, v nichž zadavatelé působí jako zaváděcí zákazník pro inovativní zboží nebo služby, které dosud nejsou ve velkém rozsahu k dispozici na trhu, a mohou zahrnovat zkoušku shody;
19)
„výsledky“ jakékoli hmotné či nehmotné výstupy akce, jako jsou údaje, znalosti nebo informace, obsažené v akci, bez ohledu na jejich formu či povahu a bez ohledu na to, zda mohou být chráněny, jakož i veškerá práva s nimi spojená, včetně práv duševního vlastnictví;
20)
„malými a středními podniky“ mikropodniky a malé a střední podniky, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (22).
21)
„pracovním programem“ dokument přijatý Komisí pro provádění zvláštního programu v souladu s článkem 5 rozhodnutí Rady 2013/743/EU (23);
22)
„pracovním plánem“ dokument podobný pracovnímu programu Komise přijatý financujícími subjekty pověřenými prováděním části programu Horizont 2020 v souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013
2. Pro účely tohoto nařízení se subjekt, který nemá právní subjektivitu podle příslušného vnitrostátního práva, považuje za právní subjekt za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 131 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v článku 198 nařízení (EU) č. 1268/2012.
3. Pro účely tohoto nařízení se příjemci grantů nepovažují za financující subjekty.
Článek 3
Důvěrnost
Za podmínek stanovených v prováděcích dohodách, rozhodnutích nebo smlouvách se musí zachovávat důvěrnost všech údajů, poznatků a informací, které byly v rámci akce poskytnuty jako důvěrné, přičemž se řádně zohlední právo Unie týkající se ochrany utajovaných informací a přístupu k nim.
Článek 4
Zpřístupňované informace
1. Aniž je dotčen článek 3, zpřístupní Komise na vyžádání orgánům, institucím a jiným subjektům Unie, kterémukoli členskému státu nebo přidružené zemi jakékoli užitečné informace, které má k dispozici, o výsledcích, jichž účastník dosáhl v rámci akce, na niž obdržel finanční prostředky Unie, pokud jsou splněny tyto podmínky:
(a)
dané informace jsou relevantní pro veřejnou politiku; a
(b)
účastníci neuvedli dostatečné a rozumné důvody, proč by tyto informace neměly být poskytnuty.
U akcí v kontextu zvláštního cíle „Bezpečné společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“ zpřístupní Komise orgánům, institucím a jiným subjektům Unie nebo vnitrostátním orgánům členských států na jejich žádost veškeré užitečné informace, které má k dispozici, o výsledcích, jichž účastník dosáhl v rámci akce, na niž obdržel finanční prostředky Unie. Komise účastníka o tomto sdělení informací uvědomí. Pokud členský stát nebo orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie požádá o sdělení informací, Komise o tomto sdělení uvědomí rovněž všechny členské státy.
2. Poskytnutím informací podle odstavce 1 se na příjemce nepřenášejí žádná práva ani povinnosti Komise či účastníků. Příjemce je však povinen zachovávat důvěrnost takových informací, pokud tyto informace nejsou zveřejněny nebo je účastníci veřejně nezpřístupní nebo pokud nebyly Komisi sděleny bez omezení týkajících se důvěrnosti. Ve vztahu k utajovaným informacím se použijí bezpečnostní pravidla Komise.
Článek 5
Pokyny a informace pro potenciální účastníky
Komise nebo příslušný financující subjekt v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízením (EU) č. 1268/2012 zajistí, aby všichni potenciální účastníci měli v okamžiku zveřejnění výzvy k předkládání návrhů k dispozici dostatečné pokyny a informace, zejména příslušnou vzorovou grantovou dohodu.
HLAVA II
PRAVIDLA PRO ÚČAST
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 6
Formy financování
Financování může mít v souladu s článkem 10 nařízení (EU) č. 1291/2013 jednu nebo více forem stanovených nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, zejména grantů, udělení cen, zadávání zakázek a finančních nástrojů.
Článek 7
Právní subjekty, které se mohou účastnit akcí
1. Akce se může zúčastnit kterýkoli právní subjekt bez ohledu na místo svého usazení a mezinárodní organizace, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto nařízení, jakož i veškeré podmínky stanovené v příslušném pracovním programu nebo pracovním plánu.
2. Příslušný pracovní program může zakázat účast v programu Horizont 2020 nebo jeho částech právním subjektům usazeným v třetích zemích, v nichž jsou podmínky pro účast právních subjektů z členských států nebo jejich přidružených subjektů usazených v třetí zemi ve výzkumných a inovačních programech třetí země považovány Komisí za poškozující zájmy Unie.
3. Příslušný pracovní program nebo pracovní plán může vyloučit subjekty, které nejsou schopny poskytnout uspokojivé bezpečnostní záruky, i pokud jde o bezpečnostní prověrku personálu, pokud pro to existují bezpečnostní důvody.
4. Společné výzkumné středisko se může účastnit akcí se stejnými právy a povinnostmi jako právní subjekt usazený v členském státě.
Článek 8
Nezávislost
1. Dva právní subjekty jsou považovány za vzájemně nezávislé, pokud žádný z nich není přímo či nepřímo kontrolován druhým subjektem a žádný z nich není ani pod toutéž přímou či nepřímou kontrolou jako druhý.
2. Pro účely odstavce 1 může mít kontrola zejména některou z těchto podob:
a)
přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného základního kapitálu v daném právním subjektu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků tohoto subjektu;
b)
přímé nebo nepřímé faktické či právní držení rozhodovacích pravomocí v daném právním subjektu.
3. Pro účely odstavce 1však nejsou samy o sobě považovány za vztah kontroly následující vztahy mezi právními subjekty:
a)
stejná veřejná investiční společnost, institucionální investor nebo společnost rizikového kapitálu má v přímém či nepřímém držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného základního kapitálu nebo většinové hlasovací právo akcionářů či společníků;
b)
dané právní subjekty jsou vlastněny stejným veřejným orgánem nebo na ně dohlíží stejný veřejný orgán.
KAPITOLA II
Granty
Oddíl I
Postup udělování
Článek 9
Podmínky účasti
1. Musí být splněny tyto minimální podmínky:
a)
akce se zúčastní alespoň tři právní subjekty;
b)
každý z těchto tří právních subjektů je usazen v jiném členském státě nebo přidružené zemi; a
c)
všechny tři právní subjekty uvedené v písmeni b) jsou vzájemně nezávislé ve smyslu článku 8.
2. Pro účely odstavce 1, pokud je jedním z účastníků Společné výzkumné středisko, mezinárodní organizace evropského zájmu nebo subjekt zřízený podle práva Unie, pohlíží se na něj jako na subjekt usazený v jiném členském státě nebo přidružené zemi, než je členský stát nebo přidružená země, v níž je usazený jiný z účastníků téže akce.
3. Odchylně od odstavce 1 musí být splněna pouze minimální podmínka účasti jednoho právního subjektu usazeného v členském státě nebo přidružené zemi v případě:
a)
akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu,
b)
nástroje pro malé a střední podniky, má-li akce jasnou evropskou přidanou hodnotu,
c)
akcí na spolufinancování programů
d)
a v odůvodněných případech stanovených v pracovním programu nebo pracovním plánu.
4. Odchylně od odstavce 1 je v případě koordinačních a podpůrných akcí a akcí týkajících se odborné přípravy a mobility minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu.
5. Ve vhodných a řádně odůvodněných případech mohou pracovní programy nebo pracovní plány stanovit další podmínky podle konkrétních požadavků politiky nebo podle povahy a cílů dané akce, mimo jiné včetně podmínek týkajících se počtu účastníků, druhu účastníků a místa usazení.
Článek 10
Způsobilost pro financování
1. Pro financování Unií jsou způsobilí tito účastníci:
a)
jakýkoli právní subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi nebo zřízený podle práva Unie;
b)
jakákoli mezinárodní organizace evropského zájmu;
c)
jakýkoli právní subjekt usazený ve třetí zemi uvedené v pracovním programu.
2. V případě, že účastníkem je mezinárodní organizace nebo právní subjekt usazený v třetí zemi, které nejsou způsobilé k financování podle odstavce 1, mohou být finanční prostředky Unie poskytnuty, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
Komise nebo příslušný financující subjekt považují účast za nezbytnou pro provedení akce;
b)
takové financování je stanoveno ve dvoustranné vědeckotechnické dohodě nebo v jiném ujednání mezi Unií a mezinárodní organizací nebo v případě subjektů usazených v třetích zemích mezi Unií a zemí, ve které je právní subjekt usazen.
Článek 11
Výzvy k předkládání návrhů
1. Výzvy k předkládání návrhů se vydávají v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízením (EU) č. 1268/2012 s ohledem zejména na potřebu transparentnosti a nediskriminace, jakož i potřebu pružnosti vyplývající z rozmanité povahy výzkumných a inovačních odvětví.
2. Aniž jsou dotčeny ostatní případy stanovené v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení (EU) č. 1268/2012, nevydávají se výjimečně výzvy k předkládání návrhů pro koordinační a podpůrné akce a akce na spolufinancování programů prováděné právními subjekty uvedenými v pracovních programech nebo pracovních plánech, pokud daná akce nespadá do působnosti výzvy k předkládání návrhů.
3. V souladu s příslušnými pravidly nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012 musí být stanovena dostatečně dlouhá doba na přípravu návrhů, přičemž plánované výzvy k předkládání návrhů jsou oznámeny s přiměřeným předstihem zveřejněním pracovního programu a je stanovena přiměřená doba mezi zveřejněním výzvy k předkládání návrhů a lhůtou pro předložení návrhu.
Článek 12
Společné výzvy k předkládání návrhů s třetími zeměmi nebo s mezinárodními organizacemi
1. Za účelem společného financování akcí v prioritních oblastech společného zájmu a očekávaného vzájemného přínosu s jasnou přidanou hodnotou pro Unii mohou být vydány společné výzvy k předkládání návrhů s třetími zeměmi nebo jejich vědeckými a technickými organizacemi a agenturami nebo s mezinárodními organizacemi. Návrhy budou hodnoceny a vybírány prostřednictvím společných postupů hodnocení a výběru, které budou dohodnuty. Tyto postupy hodnocení a výběru zajistí dodržování zásad stanovených v hlavě VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a podílí se na nich vyváženě složená skupina nezávislých odborníků jmenovaných každou stranou.
2. Právní subjekty financované z prostředků Unie, uzavřou s Unií nebo příslušným financujícím subjektem grantové dohody. Grantová dohoda obsahuje popis práce, kterou mají vykonat tito účastníci a zúčastněné právní subjekty z dotčených třetích zemí.
3. Právní subjekty financované z prostředků Unie, uzavřou se zúčastněnými právními subjekty, které jsou financovány příslušnými třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, dohodu o koordinaci.
Článek 13
Návrhy
1. Návrhy obsahují návrh plánu pro využívání a šíření výsledků, pokud je tak stanoveno v pracovním programu nebo pracovním plánu.
2. Všechny návrhy týkající se výzkumu na lidských embryonálních kmenových buňkách obsahují, je-li to vhodné, údaje týkající se licencí a kontrolních opatření, která přijmou příslušné orgány dotčených členských států, jakož i údaje o udělených etických schváleních. Pokud jde o derivace lidských embryonálních kmenových buněk, podléhají instituce, organizace a výzkumní pracovníci přísnému režimu vydávání licencí a kontroly v souladu s právním rámcem daného členského státu.
3. Z postupu hodnocení, výběru a udělování lze kdykoli vyloučit návrh, který je v rozporu s etickými zásadami nebo s příslušnými právními předpisy nebo který nevyhovuje podmínkám stanoveným v rozhodnutí č. 743/2013/EU, v pracovním programu či pracovním plánu nebo ve výzvě k předkládání návrhů.
4. V případě potřeby, je-li to upřesněno v pracovním programu nebo pracovním plánu, musí být v návrhu vysvětleno, jak a do jaké míry je pro zamýšlený projekt důležitá genderová analýza.
Článek 14
Etický přezkum
1. Komise provádí systematicky etický přezkum návrhů, které vzbuzují etické otázky. Tento přezkum ověří, zda jsou dodržovány etické zásady a předpisy, a v případě výzkumu prováděného mimo Unii, že stejný výzkum by mohl být povolen v některém členském státě.
2. Komise postupuje při etickém přezkumu co nejtransparentnějším způsobem a zajistí jeho včasné provedení, přičemž se pokud možno vyvaruje opakovaného se předkládání dokumentů.
Článek 15
Kritéria pro výběr a udělení
1. Předložené návrhy se hodnotí na základě těchto kritérií pro udělení:
a)
excelence;
b)
dopad;
c)
kvalita a efektivita provádění.
2. Pro návrhy akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu se jako jediné kritérium použije kritérium uvedené v odst. 1 písm. a).
3. U návrhů týkajících se inovativních akcí lze kritériu uvedenému v odst. 1 písm. b) přidělit vyšší koeficient.
4. Pracovní program nebo pracovní plán stanoví další podrobnosti o používání kritérií pro udělování stanovených v odstavci 1 a upřesní koeficienty a prahové hodnoty.
5. Komise případně zohlední možnost dvoufázového postupu předkládání návrhů stanovenou v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012, pokud je to v souladu s cíli výzvy k předkládání návrhů.
6. Návrhy jsou seřazeny v souladu s výsledky hodnocení. Výběr je učiněn na základě tohoto pořadí.
7. Hodnocení provádějí nezávislí odborníci.
8. V případě právního subjektu uvedeného v čl. 11 odst. 2 nebo za jiných, řádně odůvodněných výjimečných okolností, lze hodnocení provést jiným způsobem, než je uvedeno v odstavci 7. V každém případě takového hodnocení Komise poskytne členským státům podrobné informace o použitém postupu hodnocení a jeho výsledku.
9. V případě akcí, u nichž požadované financování z prostředků Unie činí alespoň 500 000 EUR, Komise nebo příslušný financující subjekt ověří předem v souladu s vnitrostátními právními předpisy finanční způsobilosti pouze koordinátorů. Komise nebo příslušný financující subjekt dále ověří finanční způsobilosti koordinátora nebo jiných účastníků, pokud na základě dostupných informací existují důvody k pochybnostem o jejich finanční způsobilosti.
10. Finanční způsobilost se neověřuje u právních subjektů, jejichž životaschopnost je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, a u institucí středoškolského a vysokoškolského vzdělávání.
11. Finanční způsobilost může být zaručena jakýmkoli jiným právním subjektem, jehož finanční způsobilost se poté ověří v souladu s odstavcem 9.
Článek 16
Postup pro přezkum hodnocení
1. Komise nebo příslušný financující subjekt zajistí transparentní postup pro přezkum hodnocení pro žadatele, kteří se domnívají, že hodnocení jejich návrhu nebylo provedeno v souladu s postupy stanovenými tomto nařízení, příslušném pracovním programu nebo pracovním plánu a ve výzvě k předkládání návrhů.
2. Žádost o přezkum se musí vztahovat ke konkrétnímu návrhu a předkládá ji koordinátor návrhu do 30 dnů ode dne, kdy Komise nebo příslušný financující subjekt informuje koordinátora o výsledcích hodnocení.
3. Komise nebo příslušný financující subjekt odpovídá za posouzení žádosti uvedené v odstavci 2. Toto posouzení se týká pouze procesního hlediska hodnocení a nikoli obsahu návrhu.
4. Výbor pro přezkum hodnocení složený ze zaměstnanců Komise nebo příslušného financujícího subjektu vydá stanovisko k procesnímu hledisku hodnocení. Předsedá mu úředník Komise nebo příslušného financujícího subjektu z jiného odboru, než je odbor odpovědný za výzvy k předkládání návrhů. Výbor může doporučit jeden z těchto postupů:
a)
přehodnocení návrhu především hodnotiteli, kteří se neúčastnili předchozího hodnocení;
b)
potvrzení původního hodnocení.
5. Na základě doporučení uvedeného v odstavci 4 přijme Komise nebo příslušný financující subjekt rozhodnutí a oznámí je koordinátorovi návrhu. Komise nebo příslušný financující subjekt přijme toto rozhodnutí bez zbytečného odkladu.
6. Postup pro přezkum nesmí zdržet výběr návrhů, které nejsou předmětem žádosti o přezkum.
7. Postup pro přezkum nevylučuje jiné úkony, které účastník může učinit v souladu s právem Unie.
Článek 17
Dotazy a stížnosti
1. Komise zajistí, že je zaveden postup umožňující účastníkům podávat dotazy či stížnosti týkající se jejich zapojení do programu Horizont 2020.
2. Komise zajistí, že informace o způsobu podávání výhrad, dotazů nebo stížnosti jsou dostupné všem účastníkům a zveřejněny na internetu.
Článek 18
Grantová dohoda
1. Komise v úzké spolupráci s členskými státy vypracuje v souladu s tímto nařízením vzorové grantové dohody mezi Komisí nebo příslušným financujícím subjektem a účastníky. Je-li nutné ve vzorové grantové dohodě provést důležitou změnu, Komise ji v úzké spolupráci s členskými státy odpovídajícím způsobem reviduje.
2. Komise nebo příslušný financující subjekt uzavře s účastníky grantovou dohodu. Pokud dojde před podpisem grantové dohody k vyloučení nebo nahrazení některého subjektu, musí to být řádně odůvodněno.
3. Grantová dohoda v souladu s tímto nařízením stanoví práva a povinnosti účastníků a Komise nebo příslušného financujícího subjektu. Stanoví rovněž práva a povinnosti právních subjektů, které se stanou účastníky v průběhu provádění akce, jakož i úlohu a úkoly koordinátora konsorcia.
4. Na základě požadavku v pracovním programu nebo pracovním plánu může grantová dohoda s ohledem na přístupová práva a využívání a šíření výsledků stanovit další práva a povinnosti účastníků nad rámec práv a povinností, které jsou stanoveny v tomto nařízení.
5. Grantová dohoda, kde je to vhodné, vychází v nejvyšší možné míře z obecných zásad stanovených v doporučení Komise o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků, ze zásad integrity výzkumu, doporučení Komise o správě duševního vlastnictví při činnostech předávání znalostí, z kodexu správné praxe pro univerzity a jiné veřejné výzkumné organizace, jakož i ze zásady rovnosti žen a mužů stanovené v článku 16 nařízení (EU) č. 1291/2013.
6. Tam kde je to vhodné, obsahuje grantová dohoda ustanovení zajišťující dodržování etických zásad, včetně zřízení nezávislé etické komise a práva Komise provádět etický audit prostřednictvím nezávislých odborníků.
7. Konkrétní granty na akce mohou být v řádně odůvodněných případech součástí rámcového partnerství v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012.
Článek 19
Rozhodnutí o grantu
V souladu s čl. 121 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 může Komise nebo příslušný financující subjekt ve vhodných a řádně odůvodněných případech místo uzavření grantových dohod oznámit rozhodnutí o udělení grantu. Ustanovení tohoto nařízení, která se týkají grantových dohod, se použijí obdobně.
Článek 20
Lhůta pro udělení grantu
1. V souladu s čl. 128 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se ve výzvách k podávání návrhů uvede plánované datum, do kterého musí být všichni žadatelé informováni o výsledku posouzení jejich žádosti, a orientační datum podpisu grantových dohod nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu.
2. Data uvedená v odstavci 1 se stanovují na základě těchto dob:
a)
pro informování všech žadatelů o výsledku vědeckého posouzení jejich žádosti: nejdéle pět měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů;
b)
pro podpis grantových dohod se žadateli nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu: nejdéle tři měsíce ode dne, kdy byli žadatelé informováni, že byli úspěšní.
3. Lhůty uvedené v odstavci 2 mohou být překročeny v případě akcí Evropské rady pro výzkum a ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, zejména pokud se jedná o složité akce s velkým počtem návrhů nebo na žádost žadatelů.
4. Účastníkům musí být poskytnuta dostatečně dlouhá doba na předložení informací a dokumentace potřebné pro podpis grantové dohody. Komise přijímá rozhodnutí a předkládá žádosti o informace co nejrychleji. Je třeba, tam kde je to možné, se vyvarovat opakovaného předkládání dokumentů.
Článek 21
Lhůta pro provedení platby
Platba účastníkům se provádí včas v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Poté, co je platba provedena ve prospěch koordinátora, oznámí Komise nebo příslušný financující subjekt tuto platbu účastníkům.
Článek 22
Zabezpečený elektronický systém
Veškerá výměna informací s účastníky, včetně uzavření grantové dohody, oznámení rozhodnutí o udělení grantu a jakékoli jejich změny, může být prováděna prostřednictvím elektronického systému pro výměnu informací zřízeného Komisí nebo příslušným financujícím subjektem, jak je stanoveno v článku 179 nařízení (EU) č. 1268/2012.
Oddíl II
Provádění
Článek 23
Provádění akcí
1. Účastníci provádějí akci v souladu se všemi podmínkami a povinnostmi stanovenými tímto nařízením, nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, nařízením (EU) č. 1268/2012, rozhodnutím 2013/743/EU, pracovním programem nebo pracovním plánem, výzvou k předkládání návrhů a grantovou dohodou.
2. Účastníci nepřijmou žádné závazky, které jsou neslučitelné s tímto nařízením nebo s grantovou dohodou. Pokud některý účastník nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním akce, ostatní účastníci tyto povinnosti splní bez dalšího financování z prostředků Unie, ledaže je Komise nebo příslušný financující subjekt této povinnosti výslovně zprostí. V případě účastníka v prodlení může Komise v souladu s čl. 39 odst. 3 písm. a) převést dlužnou částku z účastnického záručního fondu, uvedeného v článku 38, koordinátorovi akce. Podle ustanovení o účastnickém záručním fondu je finanční odpovědnost každého účastníka omezena na jeho vlastní závazky. Účastníci zajistí, aby Komise nebo příslušný financující subjekt byly včas informovány o každé události, která by mohla podstatně ovlivnit provádění akce nebo zájmy Unie.
3. Účastníci provedou akci a přijmou za tímto účelem všechna nezbytná a přiměřená opatření. Musí mít k dispozici vhodné zdroje potřebné k provedení akce, a to v době, kdy jsou potřebné. Je-li to nezbytné k provedení akce, mohou požádat třetí strany, včetně subdodavatelů, o provedení práce v rámci akce nebo mohou použít zdroje poskytnuté třetími stranami prostřednictvím věcných příspěvků za podmínek stanovených v grantové dohodě. Účastník má nadále odpovědnost za provedenou práci vůči Komisi nebo příslušnému financujícímu subjektu a vůči ostatním účastníkům.
4. Zadávání subdodávek pro provedení některých složek akce je omezeno na případy stanovené v grantové dohodě a na řádně odůvodněné případy, které nebylo možné v době vstupu grantové dohody v platnost jednoznačně předvídat.
5. Třetí strany jiné než subdodavatelé mohou provést práci v rámci akce za podmínek stanovených v grantové dohodě. Příslušná třetí strana a práce, kterou má vykonat, se stanoví v grantové dohodě.
Náklady vzniklé těmto třetím stranám mohou být považovány za způsobilé, pokud daná třetí strana splní všechny tyto podmínky:
a)
byla by způsobilá pro financování, pokud by byla účastníkem;
b)
je přidruženým subjektem nebo má právní vazbu na účastníka, z níž vyplývá spolupráce, která není omezena na danou akci;
c)
je uvedena v grantové dohodě;
d)
dodržuje pravidla použitelná na účastníka podle grantové dohody, pokud jde o způsobilost nákladů a kontrolu výdajů.
e)
s účastníkem přijme společnou a nerozdílnou odpovědnost za příspěvek Unie odpovídající částce uvedené dotčenou třetí stranou, pokud to vyžaduje Komise nebo příslušný financující subjekt.
6. Třetí strany mohou účastníkovi rovněž poskytnout zdroje prostřednictvím věcných příspěvků na akci. Náklady vzniklé třetím stranám v souvislosti s jejich věcnými příspěvky, které poskytnou bezplatně, jsou způsobilé pro financování, pokud splňují podmínky stanovené v grantové dohodě.
7. Akce může zahrnovat finanční podporu třetím stranám za podmínek stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012. Částky uvedené v čl. 137 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 mohou být překročeny, pokud je to nutné pro dosažení cílů akce.
8. Akce prováděná účastníky, kteří jsou zadavatelé ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES (24), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (25) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES (26), může zahrnovat nebo mít jako hlavní cíl zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání zakázek na inovativní řešení, pokud je to stanoveno v pracovním programu nebo pracovním plánu a je to potřebné pro její provedení. V tom případě se pravidla stanovená v čl. 51 odst. 2, 4 a 5 tohoto nařízení použijí na zadávání zakázek prováděná účastníky.
9. Účastníci musí dodržovat vnitrostátní právní předpisy i etická pravidla v zemích, kde se akce bude provádět. Účastníci musí případně před zahájením akce obdržet souhlas příslušných celostátních nebo místních etických výborů.
10. Práce za použití zvířat se provádí v souladu s článkem 13 Smlouvy o fungování EU a splňuje požadavek nahradit zvířata používaná pro vědecké účely, omezit jejich používání a zajistit šetrné zacházení s nimi v souladu s právem Unie, a zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/63/EU (27).
Článek 24
Konsorcium
1. Členové konsorcia, které se hodlá ucházet o účast na některé akci, jmenují ze svého středu jednoho koordinátora, který se uvede v grantové dohodě. Koordinátor je hlavní styčnou osobou členů konsorcia ve vztazích s Komisí nebo příslušným financujícím subjektem, není-li v grantové dohodě stanoveno jinak nebo v případě, že konsorcium nedodržuje povinnosti podle grantové dohody.
2. Členové konsorcia, které se účastní akce, uzavřou s výjimkou řádně odůvodněných případů uvedených v pracovním programu nebo pracovním plánu či výzvě k předkládání návrhů vnitřní dohodu (dále jen „dohoda o konsorciu“), v níž jsou stanovena jejich práva a povinnosti, pokud jde o provádění akce v souladu s grantovou dohodou. Komise zveřejní pokyny týkající se hlavních otázek, se kterými se mohou účastníci ve svých dohodách o konsorciu setkat.
3. Dohoda o konsorciu může mimo jiné stanovit následující:
a)
vnitřní uspořádání konsorcia;
b)
rozdělení prostředků Unie;
c)
doplňující pravidla k pravidlům uvedeným v hlavě III kapitole I tohoto nařízení a v grantové dohodě, týkající se šíření, využívání a přístupových práv;
d)
způsoby urovnávání vnitřních sporů;
e)
ujednání o odpovědnosti, odškodnění a důvěrnosti mezi účastníky.
Členové konsorcia mohou v rámci konsorcia přijmout jakákoli ujednání, která považují za vhodná, pokud nejsou v rozporu s grantovou dohodou nebo tímto nařízením.
4. Konsorcium může v souladu s příslušnými ustanoveními grantové dohody navrhnout přibrat či vyloučit účastníka nebo změnit koordinátora za předpokladu, že tato změna je v souladu s podmínkami pro účast, nepříznivě neovlivní provádění akce a není v rozporu se zásadou rovného zacházení.
Oddíl III
Formy grantů a pravidla financování
Článek 25
Formy grantů
Granty mohou mít kteroukoli z forem stanovených v článku 123 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 s přihlédnutím k cílům dané akce.
Článek 26
Způsobilost nákladů
1. Podmínky způsobilosti nákladů jsou vymezeny v článku 126 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Náklady, které v rámci akce vzniknou třetím stranám, mohou být způsobilé v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a grantové dohody.
2. Nezpůsobilými náklady jsou náklady nevyhovující podmínkám uvedeným v odstavci 1, včetně zejména rezerv na možné budoucí ztráty nebo výdaje, kurzové ztráty, náklady spojené s kapitálovým výnosem, náklady nahrazené v souvislosti s jinou akcí nebo programem Unie, dluhy a poplatky za dluhovou službu a nadměrné nebo neuvážené výdaje.
Článek 27
Přímé způsobilé osobní náklady
1. Aniž jsou dotčeny podmínky stanovené v článku 26, jsou přímé způsobilé osobní náklady omezeny na mzdy a odvody na sociální zabezpečení a další náklady zahrnuté do odměn zaměstnanců zapojených do dané akce, jež vyplývají z vnitrostátních právních předpisů nebo z pracovní smlouvy.
2. Aniž jsou dotčeny podmínky stanovené v článku 26, lze za přímé způsobilé osobní náklady považovat i další odměny pro zaměstnance účastníků, kteří jsou neziskovými právními subjekty, zapojené do dané akce, včetně plateb na základě doplňkových smluv bez ohledu na jejich povahu, a to až do výše stanovené v odstavci 3 a za předpokladu, že splňují tyto doplňující podmínky:
a)
jsou součástí obvyklých postupů odměňování účastníka a jsou vypláceny důsledně pokaždé, kdy je vyžadován tentýž druh práce nebo odborných znalostí;
b)
kritéria použitá pro výpočet doplňkových plateb jsou objektivní a účastník je používá všeobecně, bez ohledu na zdroj využitých finančních prostředků.
3. Další odměny mohou být způsobilé až do výše 8 000 EUR na osobu a rok. Pro osobu, která nepracuje výlučně v rámci dané akce, se použije limit na hodinu. Tento limit na hodinu se vypočítá tak, že 8 000 EUR se vydělí počtem produktivních hodin za rok vypočtených v souladu s článkem 31.
Článek 28
Financování akce
1. Financování akce nesmí překročit celkové způsobilé náklady snížené o příjmy dané akce.
2. Za příjmy z akce se považují:
a)
zdroje poskytnuté třetími stranami účastníkům prostřednictvím finančních převodů nebo věcných bezplatných příspěvků, jejichž hodnota byla účastníkem prohlášena za způsobilé náklady, za předpokladu, že je třetí strana poskytla konkrétně na využití v dané akci;
b)
příjmy z akce, s výjimkou příjmů z využívání výsledků akce;
c)
příjmy z prodeje aktiv pořízených na základě grantové dohody do výše hodnoty nákladů původně účtovaných účastníkem na akci.
3. Všechny činnosti financované v rámci jedné akce podléhají jednotné sazbě náhrad způsobilých nákladů. Maximální sazbu stanoví pracovní program nebo pracovní plán.
4. Aniž je dotčena zásada spolufinancování, může grant programu Horizont 2020 dosáhnout 100 % celkových způsobilých nákladů.
5. Grant programu Horizont 2020 je omezen na nejvýše 70 % celkových způsobilých nákladů pro inovační akce a akce na spolufinancování programů.
V případě inovačních akcí může odchylně od odstavce 3 dosáhnout výše grantu programu Horizont 2020 u neziskových právních subjektů až 100 % celkových způsobilých nákladů, aniž je dotčena zásada spolufinancování.
6. Sazby náhrad stanovené v tomto článku se použijí rovněž v případě akcí, u nichž se financování stanoví paušální sazbou, jednotkovými náklady nebo paušální částkou na celou akci nebo její část.
Článek 29
Nepřímé náklady
1. Nepřímé způsobilé náklady se stanoví za použití paušální sazby ve výši 25 % celkových přímých způsobilých nákladů s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky a nákladů na zdroje poskytnuté třetími stranami, které se nevyužívají v prostorách příjemce, jakož i finanční podpory třetím stranám.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou být nepřímé náklady vykazovány formou paušální částky nebo jednotkových nákladů, je-li to stanoveno v pracovním programu nebo pracovním plánu.
Článek 30
Hodnocení úrovní financování
Průběžné hodnocení programu Horizont 2020 zahrnuje hodnocení dopadu jednotlivých prvků zavedených za použití nových úrovní financování stanovených v článcích 27, 28 a 29 tohoto nařízení s cílem vyhodnotit, zda nový přístup způsobuje nežádoucí situace, které negativně ovlivňují atraktivitu programu Horizont 2020.
Článek 31
Počet produktivních hodin za rok
1. Způsobilé osobní náklady zahrnují pouze hodiny skutečně odpracované osobami, které přímo vykonávají práci v rámci akce. Doklady o skutečně odpracovaných hodinách předloží účastník, obvykle prostřednictvím systému zaznamenávání času.
2. U osob pracujících výlučně na dané akci se zaznamenávání času nevyžaduje. V těchto případech účastník podepíše prohlášení potvrzující, že dotčená osoba pracovala výlučně na dané akci.
3. Grantová dohoda obsahuje:
a)
minimální požadavky na systém zaznamenávání času;
b)
možnost volby mezi stanoveným počtem produktivních hodin za rok a metodou pro stanovení počtu produktivních hodin za rok, který se použije pro výpočet hodinových sazeb osobních nákladů s ohledem na obvyklé účetní postupy účastníka.
Článek 32
Vlastníci malých a středních podniků a fyzické osoby, které nepobírají mzdu
Vlastníci malých a středních podniků, kteří nepobírají mzdu, a jiné fyzické osoby, které nepobírají mzdu, mohou osobní náklady účtovat na základě jednotkových nákladů.
Článek 33
Jednotkové náklady
1. Komise může v souladu s článkem 124 nařízení (EU, Euratom) č.966/2012 stanovit metody k určení jednotkových nákladů na základě:
a)
statistických údajů nebo obdobných objektivních ukazatelů;
b)
kontrolovatelných historických údajů účastníka.
2. Přímé způsobilé osobní náklady mohou být financovány na základě jednotkových nákladů určených obvyklými postupy účtování nákladů používanými účastníkem, pokud splňují všechna tato kritéria:
a)
jsou vypočítány na základě celkových skutečných osobních nákladů zaznamenaných v obecných účtech účastníka, přičemž tyto náklady mohou být za podmínek stanovených Komisí upraveny účastníkem podle rozpočtovaných nebo odhadovaných složek;
b)
jsou v souladu s články 26 a 27;
c)
je u nich zajištěno dodržení požadavku neziskovosti a je vyloučeno dvojí financování nákladů;
d)
jsou vypočítány s náležitým ohledem na článek 31.
Článek 34
Osvědčení o finančních výkazech
Osvědčení o finančních výkazech zahrnuje celkovou výši grantu požadovanou účastníkem formou úhrady skutečných nákladů a jednotkových nákladů podle čl. 33 odst. 2, s výjimkou částek uvedených na základě paušálních částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů jiných nákladů než nákladů určených obvyklými postupy účtování nákladů používanými účastníkem. Osvědčení se předkládá pouze v případě, že tato částka činí alespoň 325 000 EUR v době žádosti o platbu zůstatku grantu.
Článek 35
Osvědčení o metodice
1. Účastníci, kteří přímé osobní náklady vypočítávají a uplatňují na základě jednotkových nákladů v souladu s čl. 33 odst. 2, mohou Komisi předložit osvědčení o metodice. Daná metodika musí splňovat podmínky uvedené v čl. 33 odst. 2 a požadavky grantové dohody.
2. Pokud Komise schválí osvědčení o metodice, platí pro všechny akce financované na základě nařízení (EU) č. 1291/2013 a účastník vypočítává a uplatňuje náklady na základě této metodiky. Poté, co Komise osvědčení o metodice schválí, nesmí této schválené metodice připisovat žádné systémové či opakující se chyby.
Článek 36
Osvědčující auditoři
1. Osvědčení o finančních výkazech a o metodice uvedená v článcích 34 a 35 vydá nezávislý auditor způsobilý k provádění povinných auditů účetních dokladů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (28) nebo s obdobnými vnitrostátními předpisy nebo příslušný a nezávislý veřejnoprávní činitel, kterému příslušné vnitrostátní orgány přiznaly právní způsobilost k provedení auditu účastníka a který se nepodílel na přípravě finančních výkazů.
2. Auditor, který vydává osvědčení o finančních výkazech a o metodice, poskytne na žádost Komise, Účetního dvora nebo Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) přístup k podkladům a auditní pracovní dokumentaci, na jejichž základě se osvědčení o finančních výkazech a o metodice vydává.
Článek 37
Kumulativní financování
Akce, na niž byl udělen grant z rozpočtu Unie, je způsobilá rovněž pro grant na základě nařízení (EU) č. 1291/2013 za předpokladu, že granty nekryjí stejné nákladové položky.
Oddíl IV
Záruky
Článek 38
Účastnický záruční fond
1. Zřizuje se účastnický záruční fond (dále jen „fond“), který pokrývá riziko spojené s nevracením dlužných částek Unii v rámci akcí financovaných granty Komise na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES a Komise nebo financujících subjektů Unie v rámci programu Horizont 2020 podle pravidel stanovených v tomto nařízení. Fond je náhradou a právním nástupcem účastnického záručního fondu zřízeného podle nařízení (ES) č. 1906/2006.
2. Fond je provozován v souladu s článkem 39. Finanční úroky z fondu jsou doplňovány do fondu a slouží výlučně účelům stanoveným v čl. 39 odst. 3.
3. V případě, že úroky nepostačují na pokrytí operací popsaných v čl. 39 odst. 3, fond nezasáhne a Komise nebo příslušný financující subjekt Unie vymáhá veškeré dlužné částky přímo od účastníků nebo třetích stran.
4. Fond je považován za dostatečnou záruku podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Od účastníků nelze přijímat žádnou další záruku nebo zajištění ani jim nelze jejich poskytnutí ukládat, s výjimkou případu popsaného v odstavci 3 tohoto článku.
5. Účastníci akcí programu Horizont 2020, jejichž riziko je kryto fondem, uhradí příspěvek ve výši 5 % finančních prostředků poskytnutých Unií na danou akci. Na konci akce se částka zaplacená do fondu účastníkům vrátí prostřednictvím koordinátora.
6. Výše příspěvku uvedeného v odstavci 5, kterou uhradí účastníci do fondu, může být snížena na základě průběžného hodnocení programu Horizont 2020.
Článek 39
Fungování fondu
1. Fond je řízen Unií, která je zastoupena Komisí jednající jako výkonný orgán jménem účastníků v souladu s podmínkami stanovenými v grantové dohodě.
Komise může fond řídit přímo, nebo svěřit jeho finanční řízení buď Evropské investiční bance, nebo vhodné finanční instituci (dále jen „depozitní banka“). Depozitní banka fond řídí podle pokynů Komise.
2. Příspěvek účastníků do fondu může být odečten z počátečního předběžného financování a zaplacen do fondu jménem účastníků.
3. Pokud účastník dluží částky Unii, může Komise, aniž jsou dotčeny sankce, které mohou být účastníkům v prodlení uloženy, přijmout tato opatření:
(a)
převést nebo nařídit depozitní bance, aby dlužnou částku převedla přímo z fondu koordinátorovi akce. Uvedený převod se provádí po ukončení či zrušení účasti účastníka v prodlení, pokud akce stále probíhá a zbývající účastníci souhlasí s jejím provedením podle stejných cílů. Částky převedené z fondu se považují za finanční prostředky Unie;
(b)
účinně zpětně získat uvedenou částku z fondu.
Komise vydá ve prospěch fondu inkasní příkaz určený danému účastníkovi nebo třetí straně. Komise může za tímto účelem přijmout rozhodnutí o zpětném získání v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Získané částky představují příjem určený fondu ve smyslu čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Poté, co bude dokončeno provádění všech grantů, jejichž riziko fond pokrývá, bude veškerý zůstatek vybrán Komisí a vložen do rozpočtu Unie, s výhradou rozhodnutí legislativního orgánu.
KAPITOLA III
Odborníci
Článek 40
Jmenování nezávislých odborníků
1. Komise a případně financující subjekty mohou jmenovat nezávislé odborníky, aby ohodnotili návrhy podle článku 15 nebo poskytli poradenství či pomoc při:
a)
hodnocení návrhů;
b)
sledování provádění akcí podle nařízení (EU) č. 1291/2013, jakož i předchozích výzkumných nebo inovačních programů;
c)
provádění politiky Unie v oblasti výzkumu a inovací nebo programů, včetně programu Horizont 2020, jakož i při dotváření a fungování Evropského výzkumného prostoru;
d)
hodnocení výzkumných a inovačních programů;
e)
koncipování politiky Unie v oblasti výzkumu a inovací, včetně přípravy budoucích programů.
2. Nezávislí odborníci se vyberou podle jejich dovedností, zkušeností a znalostí vhodných ke splnění úkolů, kterými jsou pověřeni. Musí-li nezávislí odborníci pracovat s utajovanými informacemi, vyžaduje se před jejich jmenováním příslušná bezpečnostní prověrka.
Nezávislí odborníci se určí a vyberou na základě výzev k podávání přihlášek pro jednotlivce a výzev určených příslušným organizacím, například výzkumným agenturám, výzkumným institucím, univerzitám, normalizačním organizacím, organizacím občanské společnosti či podnikům, s cílem vytvořit databázi kandidátů.
Ve vhodných a řádně odůvodněných případech může Komise nebo příslušný financující subjekt transparentním způsobem vybrat jakéhokoli odborníka s patřičnými dovednostmi, který v databázi není uveden.
Při jmenování nezávislých odborníků přijme Komise nebo příslušný financující subjekt s ohledem na situaci v oblasti akce vhodná opatření s cílem nalézt vyvážené složení skupin odborníků a hodnotících panelů z hlediska dovedností, zkušeností a znalostí, zeměpisné rozmanitosti a zastoupení žen a mužů. Ve vhodných případech je rovněž třeba usilovat o vyvážené zastoupení soukromého a veřejného sektoru.
Komise nebo příslušný financující subjekt mohou pro jmenování nezávislých odborníků využít doporučení poradních orgánů. V případě akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu Komise odborníky jmenuje na návrh vědecké rady Evropské rady pro výzkum.
3. Komise nebo příslušný financující subjekt zajistí, že odborník, který se ocitne ve střetu zájmů ve věci, v níž má podat odborný posudek, danou věc nehodnotí, ani v ní neposkytuje poradenství či pomoc.
4. Veškerá výměna informací s nezávislými odborníky, včetně uzavření smlouvy o jejich jmenování a jakékoli její změny, se provádí prostřednictvím elektronických systémů pro výměnu informací zřízených Komisí nebo příslušným financujícím subjektem, jak je stanoveno v čl. 287 odst. 4 nařízení (EU) č. 1268/2012.
5. Jména osobně jmenovaných odborníků, kteří byli Komisi nebo financujícímu subjektu nápomocni při provádění nařízení (EU) č. 1291/2013 a rozhodnutí 2013/743/EU, se společně s oblastmi jejich odbornosti zveřejňují alespoň jednou ročně na internetové stránce Komise nebo příslušného financujícího subjektu. Tyto údaje se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
HLAVA III
PRAVIDLA PRO VYUŽÍVÁNÍ A ŠÍŘENÍ VÝSLEDKŮ
KAPITOLA I
Granty
Oddíl I
Výsledky
Článek 41
Vlastnictví výsledků
1. Výsledky vlastní účastník, který je vytvořil.
2. Pokud výsledky vytvořili účastníci akce společně a jejich jednotlivý přínos k těmto společným výsledkům nelze určit nebo není-li možné tyto společné výsledky rozdělit pro účely žádosti o příslušnou ochranu práv duševního vlastnictví nebo jejího získání nebo zachování, jsou tyto výsledky jejich společným vlastnictvím. Spoluvlastníci uzavřou dohodu o rozdělení a podmínkách výkonu tohoto společného vlastnictví v souladu se svými povinnostmi podle grantové dohody. Spoluvlastníci se mohou dohodnout, že ve společném vlastnictví nebudou pokračovat a rozhodnout se pro alternativní režim, mimo jiné prostřednictvím převodu svých vlastnických podílů na jediného vlastníka s přístupovými právy pro ostatní účastníky poté, co dojde k vytvoření výsledků.
Není-li v dohodě o společném vlastnictví stanoveno jinak, je každý spoluvlastník oprávněn udílet třetím stranám nevýhradní licence k využívání výsledků ve společném vlastnictví bez práva udělovat sublicence, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
ostatní spoluvlastníci jsou o tom předem informováni;
b)
ostatním spoluvlastníkům je poskytnuta spravedlivá a přiměřená odměna.
3. Jestliže jsou zaměstnanci nebo jakékoli strany pracující pro účastníka oprávněni uplatňovat práva k vytvořeným výsledkům, dotčený účastník zajistí, aby tato práva mohla být vykonávána způsobem, který je slučitelný s jeho povinnostmi podle grantové dohody.
Článek 42
Ochrana výsledků
1. Mohou-li výsledky nalézt obchodní nebo průmyslové využití, nebo lze-li odůvodněně očekávat, že je naleznou, účastník, který je vlastní, prověří možnost jejich ochrany. Pokud je to možné a vzhledem k okolnostem opodstatněné, zajistí účastník jejich náležitou ochranu na přiměřenou dobu a s vhodným územním rozsahem, a to s náležitým ohledem na své oprávněné zájmy a oprávněné zájmy, zejména obchodní, ostatních účastníků akce.
2. Jestliže účastník, který obdržel finanční prostředky Unie, zamýšlí nechránit výsledky, které vytvořil, z důvodů jiných, než je nemožnost podle unijního či vnitrostátního práva nebo nedostatečný potenciál pro obchodní nebo průmyslové využití, a pokud je nezamýšlí převést jinému právnímu subjektu usazenému v členském státě nebo přidružené zemi za účelem jejich ochrany, musí před jakýmkoli šířením těchto výsledků informovat Komisi nebo příslušný financující subjekt. Komise jménem Unie nebo příslušný financující subjekt mohou se souhlasem dotčeného účastníka převzít vlastnictví těchto výsledků a podniknout nezbytné kroky pro jejich účinnou ochranu.
Účastník to může odmítnout pouze tehdy, prokáže-li, že by tím byly významně poškozeny jeho oprávněné zájmy. Tyto výsledky nesmějí být žádným způsobem šířeny, dokud Komise nebo příslušný financující subjekt nepřijmou rozhodnutí nebo nerozhodnou, že nepřevezmou nebo převezmou vlastnictví, a nepodniknou nezbytné kroky pro zajištění jejich ochrany. Komise nebo příslušný financující subjekt přijme toto rozhodnutí bez zbytečného odkladu. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
3. Jestliže účastník, který obdržel finanční prostředky Unie, zamýšlí vzdát se ochrany výsledků nebo neusilovat o prodloužení této ochrany z důvodů jiných, než je nedostatečný potenciál pro obchodní nebo průmyslové využití po dobu nepřesahující pět let od platby konečného zůstatku, informuje Komisi nebo příslušný financující subjekt, které mohou pokračovat v ochraně nebo ochranu prodloužit prostřednictvím převzetí vlastnictví těchto výsledků. Účastník to může odmítnout pouze tehdy, prokáže-li, že by tím byly významně poškozeny jeho oprávněné zájmy. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
Článek 43
Využití a šíření výsledků
1. Každý účastník, který obdržel finanční prostředky Unie, vyvine co největší úsilí k tomu, aby výsledky, které vlastní, využil nebo aby zejména prostřednictvím převodu výsledků a udělování licencí na výsledky v souladu s článkem 44 dosáhl toho, že je využije jiný právní subjekt.
V grantové dohodě se stanoví jakékoli další povinnosti týkající se využití. V případě výzkumu s potenciálem pro řešení velkých společenských výzev mohou další povinnosti týkající se využití zahrnovat udělování nevýhradních licencí. Všechny tyto další povinnosti musí být uvedeny v pracovním programu nebo pracovním plánu.
2. S výhradou případných omezení daných ochranou duševního vlastnictví, bezpečnostními pravidly nebo oprávněnými zájmy každý účastník co nejdříve vhodnými prostředky šíří výsledky, které vlastní. Grantová dohoda může v tomto ohledu stanovit lhůty.
V grantové dohodě se stanoví jakékoli další povinnosti týkající se šíření výsledků; tyto povinnosti musí být uvedeny v pracovním programu nebo pracovním plánu.
Pokud jde o šíření výsledků prostřednictvím vědeckých publikací, uplatňuje se otevřený přístup za podmínek stanovených v grantové dohodě. Náklady související s otevřeným přístupem k vědeckým publikacím, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z programu Horizont 2020 a vznikly v průběhu akce, jsou způsobilé k náhradě za podmínek stanovených v grantové dohodě. Vzhledem k čl. 18 nařízení (EU) č. 1291/2013 grantová dohoda nestanoví podmínky otevřeného přístupu k publikacím, což by vedlo k dalším nákladům na zveřejnění po dokončení akce.
Pokud jde o šíření údajů z výzkumu, mohou být v grantové dohodě v rámci otevřeného přístupu k údajům z výzkumu a jejich uchovávání a s ohledem na oprávněné zájmy účastníků a případná omezení související s pravidly ochrany údajů, bezpečnostními pravidly a s právy duševního vlastnictví, stanoveny podmínky, za kterých je poskytnut otevřený přístup k těmto výsledkům, zejména v případě průkopnického výzkumu Evropské rady pro výzkum a budoucích a vznikajících technologií nebo v jiných příslušných oblastech. V takovém případě se v pracovním programu nebo pracovním plánu uvede, zda je vyžadováno šíření údajů z výzkumu prostřednictvím otevřeného přístupu.
Jakékoli šíření výsledků musí být předem oznámeno ostatním účastníkům. Po oznámení může účastník vznést námitku, prokáže-li, že by zamýšleným šířením byly významně poškozeny jeho oprávněné zájmy týkající se jeho výsledků nebo stávajících znalostí. V takovém případě nemůže dojít k šíření nových znalostí, dokud nejsou podniknuty přiměřené kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
3. Pro účely sledování a šíření výsledků prováděného Komisí nebo příslušným financujícím subjektem poskytnou účastníci veškeré informace o jimi prováděných činnostech spojených s využíváním a šířením výsledků a dokumenty, které jsou nezbytné v souladu s podmínkami stanovenými v grantové dohodě. S výhradou ochrany oprávněných zájmů účastníků, kteří informace poskytli, jsou tyto informace veřejně zpřístupněny. V grantové dohodě se mimo jiné stanoví lhůty týkající se této ohlašovací povinnosti.
4. Veškeré patentové přihlášky, normy, publikace nebo jakékoli jiné formy šíření výsledků, včetně elektronické formy, se opatří pokud možno prohlášením, jež může zahrnovat vizuální prostředky, o tom, že daná akce obdržela finanční podporu od Unie. Znění tohoto prohlášení se stanoví v grantové dohodě.
Článek 44
Převod výsledků a udělování licencí
1. Jestliže účastník převádí vlastnické právo k výsledkům, převede na nabyvatele i své povinnosti související s těmito výsledky podle grantové dohody, včetně povinnosti převést tyto povinnosti při jakémkoli dalším převodu.
Aniž jsou dotčeny povinnosti týkající se důvěrnosti, které vyplývají z právních předpisů v případě fúzí a akvizic, musí účastník, který hodlá převést výsledky, v případě, že ostatní účastníci stále mají přístupová práva k převáděným výsledkům nebo mohou o udělení těchto práv stále požádat, předem uvědomit tyto ostatní účastníky a poskytnout jim dostatečné informace o zamýšleném novém vlastníkovi výsledků tak, aby tito ostatní účastníci mohli analyzovat účinek zamýšleného převodu na možný výkon svých přístupových práv.
Po oznámení může účastník proti převodu vlastnictví vznést námitku, pokud prokáže, že by zamýšlený převod nepříznivě ovlivnil výkon jeho přístupových práv. V takovém případě se převod nesmí uskutečnit, dokud mezi dotčenými účastníky nedojde k dohodě. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
Ostatní účastníci se mohou prostřednictvím předchozí písemné dohody vzdát práva být předem informováni a práva na vznesení námitky v případě převodu vlastnictví z jednoho účastníka na konkrétně určenou třetí stranu.
2. Za předpokladu, že je umožněn výkon přístupových práv k výsledkům a že účastník, který výsledky vlastní, splnil všechny další povinnosti týkající se využívání, může tento účastník, formou licencí nebo jiným způsobem udělit právo k jejich využívání libovolnému právnímu subjektu, a to včetně výhradního práva. Výhradní licence na výsledky je možné udělit za podmínky souhlasu všech ostatních dotčených účastníků, že se svých přístupových práv k nim zřeknou.
3. Pokud jde o výsledky vytvořené účastníky, kteří obdrželi finanční prostředky Unie, grantová dohoda může stanovit, že Komise nebo příslušný financující subjekt má právo vznést námitku proti převodu vlastnictví nebo udělení výhradní licence třetím stranám usazeným v třetí zemi, která není přidružena k programu Horizont 2020, domnívají-li se, že toto udělení licence nebo převod nejsou v souladu se zájmy rozvíjet konkurenceschopnost hospodářství Unie nebo nejsou slučitelné s etickými zásadami či s bezpečnostními aspekty.
V takových případech k převodu vlastnictví nebo udělení výhradní licence nedojde, pokud se Komise nebo příslušný financující subjekt neujistí, že budou zavedena příslušná ochranná opatření.
Grantová dohoda ve vhodných případech stanoví, že každý takový převod vlastnictví nebo udělení výhradní licence musí být předem oznámeny Komisi nebo příslušnému financujícímu subjektu. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
Oddíl II
Přístupová práva ke stávajícím znalostem a výsledkům
Článek 45
Stávající znalosti
Účastníci v písemné dohodě jakýmkoli způsobem uvedou stávající znalosti, které v akci využijí.
Článek 46
Zásady pro přístupová práva
1. Každá žádost o výkon přístupových práv a každé vzdání se přístupových práv musí být učiněny písemně.
2. Přístupová práva nezahrnují právo udělovat sublicence bez souhlasu vlastníka výsledků nebo stávajících znalostí, k nimž je požadován přístup.
3. Účastníci téže akce se před přistoupením ke grantové dohodě vzájemně informují o jakýchkoli právních či jiných omezeních, která se týkají poskytnutí přístupu k jejich stávajícím znalostem. Každá dohoda o stávajících znalostech následně uzavřená účastníkem zajistí možnost výkonu veškerých přístupových práv.
4. Ukončení účasti na akci nemá vliv na povinnost daného účastníka poskytovat přístup za podmínek stanovených v grantové dohodě.
5. Dohoda o konsorciu může stanovit, že pokud účastník nesplní své povinnosti a nedojde k nápravě, pozbývá svých přístupových práv.
Článek 47
Přístupová práva pro provádění
1. Účastník má přístupová práva k výsledkům jiného účastníka stejné akce, pokud tyto výsledky potřebuje pro provedení své práce v rámci dané akce.
Tento přístup se udělí bez poplatků.
2. Účastník má přístupová práva ke stávajícím znalostem jiného účastníka stejné akce, pokud tyto znalosti potřebuje pro provedení své práce v rámci dané akce, za podmínek případných omezení podle čl. 46 odst. 3.
Tento přístup se udělí bez poplatků, pokud se účastníci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodnou jinak.
Článek 48
Přístupová práva pro využití
1. Účastník má přístupová práva k výsledkům jiného účastníka stejné akce, pokud tyto výsledky potřebuje pro využití svých vlastních výsledků.
Tento přístup se udělí na základě dohody za spravedlivých a přiměřených podmínek.
2. Účastník má přístupová práva ke stávajícím znalostem jiného účastníka stejné akce, pokud tyto znalosti potřebuje pro využití svých vlastních výsledků, za podmínek případných omezení podle čl. 46 odst. 3.
Tento přístup se udělí na základě dohody za spravedlivých a přiměřených podmínek.
3. Nestanoví-li dohoda o konsorciu jinak, má přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi rovněž přístupová práva k výsledkům a, za podmínek případných omezení podle čl. 46 odst. 3, ke stávajícím znalostem, a to za spravedlivých a přiměřených podmínek, pokud jsou tyto výsledky a znalosti zapotřebí pro využití výsledků vytvořených účastníkem, ke kterému je subjekt přidružen. Tato přístupová práva se požadují a získávají přímo od účastníka, který vlastní tyto výsledky nebo znalosti, pokud není dohodnuto jinak v souladu s čl. 46 odst. 2.
4. Žádost o přístup podle odstavců 1, 2 nebo 3 lze podat do jednoho roku od ukončení akce, pokud se účastníci nedohodnou na jiné lhůtě.
Článek 49
Přístupová práva Unie a členských států
1. Orgány, instituce a jiné subjekty Unie mají přístupová práva pouze k výsledkům účastníka, který obdržel finanční prostředky Unie, pro řádně odůvodněné účely rozvoje, provádění a sledování politik nebo programů Unie. Tato přístupová práva jsou omezena na neobchodní a nekonkurenční použití.
Tento přístup se udělí bez poplatků.
2. Pokud jde o akce v rámci zvláštního cíle „Bezpečné společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“ uvedeného v příloze I části III nařízení (EU) č. 1291/2013, orgány, instituce a jiné subjekty Unie i vnitrostátní orgány členských států mají pro účely rozvoje, provádění a sledování svých politik nebo programů v této oblasti nezbytná přístupová práva k výsledkům účastníka, který obdržel finanční prostředky Unie. Tato přístupová práva jsou omezena na neobchodní a nekonkurenční použití. Tato přístupová práva se udělí bez poplatků a na základě dvoustranné dohody vymezující zvláštní podmínky s cílem zajistit, že tato práva budou použita pouze k zamýšlenému účelu a že jsou stanoveny odpovídající povinnosti týkající se důvěrnosti. Tato přístupová práva se nevztahují na stávající znalosti účastníka. Dožadující členský stát, orgán, instituce či jiný subjekt Unie uvědomí o této žádosti všechny členské státy. Ve vztahu k utajovaným informacím se použijí bezpečnostní pravidla Komise.
HLAVA IV
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
Článek 50
Udělení cen
1. Financování z prostředků Unie může mít formu udělení cen, jak je definováno v hlavě VII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012.
2. Udělení každé ceny je podmíněno přijetím vhodných závazků v oblasti publicity. Na šíření výsledků se použije hlava III tohoto nařízení. Pracovní program nebo pracovní plán mohou obsahovat zvláštní povinnosti týkající se využívání a šíření.
Článek 51
Zadávání zakázek, zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení
1. Na každou zakázku, kterou zadává Komise vlastním jménem nebo společně s členskými státy, se vztahují pravidla zadávání veřejných zakázek uvedená v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012.
2. Financování z prostředků Unie může mít podobu zadávání zakázek v předobchodní fázi nebo zadávání zakázek na inovativní řešení, které provádí Komise či příslušný financující subjekt buď vlastním jménem, nebo společně se zadavateli z členských států a přidružených zemí.
Zadávací řízení:
a)
musí dodržovat zásady transparentnosti, nediskriminace, rovného zacházení, řádného finančního řízení a proporcionality, pravidla hospodářské soutěže a případně směrnice 2004/17/ES, 2004/18/ES a 2009/81/ES, nebo pokud Komise jedná vlastním jménem, nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
b)
může obsahovat zvláštní podmínky, například omezení místa provedení zadaných činností v případě zadávání zakázek v předobchodní fázi na území členských států a zemí přidružených k programu Horizont 2020, je-li to řádně odůvodněno cíli akcí;
c)
může opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů);
d)
stanoví zadání zakázek hospodářsky nejvýhodnější nabídce nebo nabídkám.
3. Výsledky vytvořené v rámci zakázky zadané Komisí vlastní Unie, není-li v rámci nabídkového řízení stanoveno jinak.
4. Smlouvy v případě zadávání zakázek v předobchodní fázi obsahují zvláštní ustanovení o vlastnictví, přístupových právech a udělování licencí, aby bylo zajištěno co největší převzetí výsledků a aby nedocházelo k žádnému nespravedlivému zvýhodnění. Dodavatel, který vytvoří výsledky v rámci zakázky v předobchodní fázi, musí vlastnit alespoň s nimi spojená práva duševního vlastnictví. Zadavatelé získají alespoň přístupová práva k výsledkům bez poplatků pro své vlastní použití a právo udělovat nebo vyžadovat, aby zúčastnění dodavatelé udělovali třetím stranám nevýhradní licence k využívání výsledků za spravedlivých a přiměřených podmínek bez práva udělovat sublicence. Jestliže dodavatel ve stanovené době po zadání zakázky v předobchodní fázi, která je uvedena ve smlouvě, výsledky obchodně nevyužije, převede vlastnictví výsledků na zadavatele.
5. Smlouvy v případě zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení mohou obsahovat zvláštní ustanovení o vlastnictví, přístupových právech a udělování licencí, aby bylo zajištěno co největší převzetí výsledků a aby nedocházelo k žádnému nespravedlivému zvýhodnění.
Článek 52
Finanční nástroje
1. Finanční nástroje mohou mít některou z forem uvedených, v hlavě VIII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 jsou vynakládány v souladu s uvedenou hlavou a mohou být kombinovány vzájemně i s granty financovanými z rozpočtu Unie, včetně podle nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Odchylně od čl. 140 odst. 6 druhého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 jsou příjmy a roční splátky vytvořené v rámci finančního nástroje stanoveného na základě nařízení (EU) č. 1291/2013 přiděleny v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení č. 966/2012 na tento finanční nástroj.
3. Odchylně od čl. 140 odst. 6 druhého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 jsou příjmy a roční splátky vytvořené v rámci finančního nástroje na sdílení rizik zřízeného na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES a v rámci počáteční fáze nástroje pro rychle rostoucí a inovativní malé a střední podniky (GIF 1) zřízeného na základě rozhodnutí č. 1639/2006/ES, vázány v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 k nástupnickým finančním nástrojům podle nařízení (EU) č. 1291/2013.
Článek 53
Nástroj pro malé a střední podniky
1. Na výzvy k předkládání návrhů vydané v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky uvedené v článku 22 nařízení (EU) č. 1291/2013 mohou reagovat pouze malé a střední podniky. Mohou spolupracovat s dalšími společnostmi, výzkumnými organizacemi nebo univerzitami.
2. Byl-li jednou podnik vyhodnocen jako malý a střední podnik, předpokládá se, že tento právní status pokračuje během celého trvání projektu, a to i v případech, kdy tento podnik v důsledku svého růstu později překročí strop stanovený v definici malého a středního podniku.
3. Použijí-li se nástroj pro malé a střední podniky nebo granty financujících subjektů nebo Komise zaměřené na malé a střední podniky, může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení zejména o vlastnictví, přístupových právech, využívání a šíření výsledků.
Článek 54
Rychlá cesta k inovacím
1. V souladu s článkem 7 se každý právní subjekt může zúčastnit akce nazvané „Rychlá cesta k inovacím“. Akce financované v rámci tohoto nástroje jsou inovativní akce. Rychlá cesta k inovacím je otevřena pro návrhy pro jakoukoli technologickou oblast v rámci specifického cíle „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“ stanoveného v příloze I části II bodu 1 nařízení (EU) 1291/2013 nebo pro jakékoli cíle podle priority „společenská výzva“ stanovené v příloze I části III bodech 1 až 7 uvedeného nařízení.
2. Návrhy lze předkládat kdykoli. Komise stanoví tři uzávěrky ročně pro ohodnocení návrhů. Doba mezi uzávěrkou a podpisem grantové dohody nebo oznámením rozhodnutí o udělení grantu nepřekročí šest měsíců. Návrhy jsou tříděny podle dopadu, kvality a efektivity provádění a excelence, přičemž je kritériu dopadu přidělen vyšší koeficient. Jedné akce se nezúčastní více než pět právních subjektů. Výše grantu nepřesáhne 3 miliony EUR.
Článek 55
Jiná zvláštní ustanovení
1. V případě akcí, které zahrnují činnosti související s bezpečností, může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení, zejména o zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi, zadávání zakázek na inovativní řešení, o změnách složení konsorcia, utajovaných informacích, využití, šíření, otevřeném přístupu k výzkumným publikacím, převodech výsledků a licencích k výsledkům.
2. V případě akcí na podporu stávající nebo nové výzkumné infrastruktury může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení týkající se uživatelů této infrastruktury a jejich přístupů k ní.
3. V případě akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení, zejména o přístupových právech, přenositelnosti a šíření, která se týkají účastníků, výzkumných pracovníků a kterékoli strany, která je akcí dotčena.
4. V případě akcí týkajících se odborné přípravy a mobility může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení o závazcích týkajících se výzkumných pracovníků, kteří mají z akce prospěch, vlastnictví, přístupových práv a přenositelnosti.
5. V případě koordinačních a podpůrných akcí může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení zejména o vlastnictví, přístupových právech, využívání a šíření výsledků.
6. V případě znalostních a inovačních společenství Evropského inovačního a technologického institutu může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení zejména o vlastnictví, přístupových právech, využívání a šíření výsledků.
HLAVA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 56
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 1 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu trvání programu Horizont 2020 a za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 3 se Komisi svěřují na dobu trvání programu Horizont 2020.
3. Přenesení pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 3 může Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení zaniká přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Komise neprodleně oznámí přijetí aktu v přenesené pravomoci současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 1 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 57
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Nařízení (ES) č. 1906/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, toto nařízení nemá vliv na pokračování nebo na změnu, včetně celkového nebo částečného ukončení, příslušných akcí až do doby jejich dokončení, nebo do udělení finanční pomoci Komisí nebo financujícími subjekty podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES nebo podle ostatních právních předpisů vztahujících se na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013, které se nadále použijí na dané akce až do doby jejich ukončení.
3. Všechny částky z účastnického záručního fondu zřízeného nařízením (ES) č. 1906/2006, jakož i všechna jeho práva a povinnosti se převádějí na fond ke dni 31. prosince 2013. Účastníci akcí podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES, kteří podepíšou grantové dohody po 31. prosinci 2013, uhradí svůj příspěvek do fondu.
Článek 58
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1290/2013,
annettu 11 päivänä joulukuuta 2013,
tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014-2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 173 ja 183 artiklan sekä 188 artiklan toisen kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (1),
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Horisontti 2020 (2014-2020), jäljempänä 'Horisontti 2020 -puiteohjelma', perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (4). Mainittua asetusta on täydennettävä osallistumista Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisiin epäsuoriin toimiin ja näiden toimien tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevilla säännöillä.
(2)
Horisontti 2020 -puiteohjelma olisi pantava täytäntöön siten, että se edistää suoraan teollisuuden johtoaseman, kasvun ja työpaikkojen sekä kansalaisten hyvinvoinnin luomista Euroopassa, ja siinä olisi otettava huomioon komission 6 päivänä lokakuuta 2010 antaman tiedonannon "Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni", jossa komissio sitoutuu yksinkertaistamaan olennaisesti ohjelmiin osallistumista.
(3)
Horisontti 2020 -puiteohjelman olisi tuettava tutkijoiden, tieteellisen tietämyksen ja teknologian vapaan liikkuvuuden mahdollistavan eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista ja toimintaa vahvistamalla sekä unionin ja jäsenvaltioiden välistä että jäsenvaltioiden keskinäistä yhteistyötä ja erityisesti soveltamalla yhdenmukaisia sääntöjä.
(4)
Tällä asetuksella säädetyissä tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 osallistumista, hyödyntämistä ja tulosten levittämistä koskevissa säännöissä, jäljempänä "säännöt", olisi otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan parlamentin suositukset, jotka esitetään sen 11 päivänä marraskuuta 2010 hyväksymässä päätöslauselmassa tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta (5), sekä neuvoston suositukset tutkimuspuiteohjelmien hallinnollisten ja varainhoitoa koskevien vaatimusten yksinkertaistamisesta. Sääntöjen avulla olisi jatkettava Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1982/2006/EY (6) mukaisesti jo toteutettuja yksinkertaistamistoimenpiteitä. Niiden avulla olisi pantava täytäntöön asiantuntijaryhmän 12 päivänä marraskuuta 2010 julkaisemassa loppuraportissa "Seitsemännen puiteohjelman väliarviointi" annetut suositukset ja niiden avulla olisi edelleen kevennettävä osallistujille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa ja vähennettävä varainhoitosäännösten monimutkaisuutta, jotta voidaan edistää osallistumista ja vähentää varainhoidon virheitä. Säännöissä olisi myös otettava huomioon ne huolenaiheet ja suositukset, jotka tutkimusyhteisö on esittänyt keskustelussa, joka on käynnistetty komission 29 päivänä huhtikuuta 2010 antamalla tiedonannolla "Tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistaminen" ja sitä seuranneella 9 päivänä helmikuuta 2011 annetulla vihreällä kirjalla "Haasteista mahdollisuuksiin: yhteinen strategiakehys EU:n tutkimus- ja innovointirahoitukselle".
(5)
Horisontti 2020 -puiteohjelman väliarviointiin olisi sisällyttävä uuden rahoitusmallin arviointi, myös sen vaikutukset Horisontti 2020 -puiteohjelman rahoitukseen, 'Horisontti 2020 -ohjelmaan osallistumiseen ja Horisontti 2020 -ohjelman vetovoimaan.
(6)
Komission tai asianomaisen rahoituselimen olisi varmistettava, että kaikkien mahdollisten osallistujien saatavilla on ohjeistusta ja tietoa ehdotuspyyntöjen julkaisuhetkellä.
(7)
Yhtenäisyyden varmistamiseksi unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa Horisontti 2020 -puiteohjelma olisi pantava täytäntöön noudattaen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012 (7) ja komission delegoitua asetusta (EU) N:o 1268/2012 (8) ottaen asianmukaisesti huomioon tutkimus- ja innovointitoimien erityisluonne.
(8)
Olisi varmistettava integroitu lähestymistapa luomalla yhteiset puitteet päätöksellä N:o 1982/2006/EY hyväksytyn tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin seitsemännen puiteohjelman (2007-2013), Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1639/2006/EY (9) perustetun kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella N:o 294/2008 (10) perustetun Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) toimille, jotta voidaan helpottaa osallistumista, yhdenmukaistaa välinevalikoimaa ja lisätä tieteellistä ja taloudellista vaikutusta sekä välttää päällekkäisyys ja hajanaisuus. Olisi sovellettava yhteisiä sääntöjä, jotta voidaan luoda yhtenäinen kehys, joka helpottaa osallistumista Horisontti 2020 -puiteohjelman talousarviosta unionin rahoitusta saaviin ohjelmiin, mukaan lukien osallistuminen EIT:n hallinnoimiin ohjelmiin, yhteisyrityksiin tai muihin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan mukaisiin rakenteisiin sekä osallistuminen jäsenvaltioiden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 185 artiklan mukaisesti toteuttamiin ohjelmiin.
Olisi kuitenkin varmistettava joustavuus, jotta voidaan vahvistaa täsmällisiä sääntöjä yksittäisten toimien erityistarpeiden mukaan. Jotta voidaan ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan nojalla perustettujen elimien toimintaa koskevat, asianomaisessa perussäädöksessä yksilöidyt erityistarpeet, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(9)
Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa toimissa olisi kunnioitettava niitä perusoikeuksia ja noudatettava niitä periaatteita, jotka on tunnustettu erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Toimissa olisi noudatettava kaikkia oikeudellisia velvoitteita, kuten kansainvälistä oikeutta, ja asiaan liittyviä komission päätöksiä kuten 28 päivänä kesäkuuta 2013 annettua komission tiedonantoa (11) sekä eettisiä periaatteita, joihin sisältyy myös tutkimuksen integriteetin mahdollisen loukkauksen välttäminen.
(10)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 180 ja 186 artiklaan sisältyvien kansainvälistä yhteistyötä koskevien tavoitteiden mukaisesti olisi edistettävä kolmansiin maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien sekä kansainvälisten järjestöjen osallistumista. Sääntöjen täytäntöönpanon olisi oltava sopusoinnussa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 75 ja 215 artiklan mukaisesti vahvistettujen toimenpiteiden sekä kansainvälisen oikeuden kanssa. Lisäksi sääntöjen täytäntöönpanossa olisi otettava asianmukaisesti huomioon edellytykset, joiden mukaisesti unionin oikeussubjektit voivat osallistua kolmansien maiden vastaaviin ohjelmiin.
(11)
Sääntöjen olisi muodostettava yhtenäinen, kattava ja selkeä kehys, jonka avulla voidaan varmistaa, että puiteohjelma pannaan täytäntöön mahdollisimman tehokkaasti ja että se on yksinkertaistettujen menettelyjen ansiosta helposti kaikkien osallistujien ja erityisesti mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyödynnettävissä. Unionin rahoitustukea olisi voitava antaa erilaisissa muodoissa.
(12)
Avoimuusperiaatteen mukaisesti ja asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 säädetyn julkaisemisvaatimuksen lisäksi komission olisi julkaistava avoimet ehdotuspyynnöt Horisontti 2020 -puiteohjelman verkkosivuilla valikoitujen tiedotuskanavien välityksellä sekä varmistettava niiden laaja-alainen levitys myös kansallisten yhteyspisteiden kautta sekä pyynnöstä helposti käytettävissä olevassa muodossa, jos se on mahdollista.
(13)
Tässä asetuksessa vahvistettuja valinta- ja avustuksenmyöntämisperusteita olisi sovellettava avoimella tavalla sekä objektiivisin ja mitattavin perustein ottaen huomioon Horisontti 2020 -puiteohjelman yleinen tavoite, joka on hyvin toimivan eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen.
(14)
Yleisesti ottaen täydellisten ehdotusten lopullisen jättämisajankohdan ja hakijoiden kanssa tehtävien avustussopimusten allekirjoittamisen tai avustuspäätösten hakijoille tiedoksi antamisen välisen ajan pitäisi olla asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 säädettyä aikaa lyhyempi. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) toimien osalta olisi sallittava pitempi määräaika.
(15)
Komission olisi jatkettava toimiaan menettelyjen yksinkertaistamiseksi tavoilla, jotka tietotekniikkajärjestelmien parantaminen mahdollistaa; tästä voidaan mainita esimerkkinä osallistujien portaalin laajentaminen edelleen kaikkien ohjelmien yhdeksi yhteyspisteeksi, joka ulottuu ehdotuspyyntöjen julkaisemisesta ja ehdotusten toimittamisesta toimen toteuttamiseen, kun tarkoituksena on perustaa keskitetty asiointipiste. Järjestelmä voi lisäksi antaa hakijoille palautetta heidän hakemustensa käsittelyn etenemisestä ja hakemuksia koskevista määräajoista.
(16)
Luottamuksellisten ja turvallisuusluokiteltujen tietojen käsittelyyn olisi sovellettava kaikkea asiaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, myös toimielinten sisäisiä sääntöjä, muun muassa komission päätöstä 2001/844/EY, EHTY, Euratom (12), jossa vahvistetaan Euroopan unionin turvallisuusluokiteltuja tietoja koskevat turvallisuussäännökset.
(17)
On tarpeen määrittää osallistumista koskevat vähimmäisehdot sekä yleisellä tasolla että Horisontti 2020 -puiteohjelman toimien erityispiirteet huomioon ottaen. Erityisesti olisi vahvistettava osallistujien lukumäärää ja sijoittautumispaikkaa koskevat säännöt. Jos kyseessä on toimi, johon ei osallistu jäsenvaltioon sijoittautuneita yksikköjä, edellytyksenä olisi oltava, että pyritään saavuttamaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 173 ja 179 artiklassa määritetyt tavoitteet.
(18)
Neuvoston päätöksen 2001/822/EY (13) mukaisesti merentakaisten maiden ja alueiden oikeussubjektit voivat osallistua Horisontti 2020 -puiteohjelmaan edellyttäen, että ne täyttävät jälkimmäisessä vahvistetut erityisehdot.
(19)
Komission tulisi pohtia ehdotus- ja tietopyyntöjen ajoitusta ottaen mahdollisuuksien mukaan huomioon normaalit lomakaudet.
(20)
Komission olisi annettava hakijoille, joiden hakemus on hylätty, palautetta näiden ehdotuksista.
(21)
Se, että tiettyjä aiheita koskevien ehdotuspyyntöjen laatimiseen sovelletaan selkeitä ja avoimia mekanismeja, varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset, lisää ohjelman houkuttelevuutta ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan osallistumista.
(22)
Komission olisi toimittava Horisontti 2020 -puiteohjelman kaikkien näkökohtien osalta komission päätöksen 2000/633/EY, EHTY, Euratom (14) liitteessä esitetyn hyvää hallintotapaa koskevien toimintasääntöjen periaatteita noudattaen.
(23)
On tarpeen määrittää ehdot ja edellytykset, joiden mukaisesti unionin rahoitusta myönnetään Horisontti 2020 -puiteohjelman toimien osallistujille. Nykyisten rahoitussääntöjen monimutkaisuuden vähentämiseksi olisi kustannusten korvaamista varten vahvistettava yksinkertaistettu järjestelmä, jossa korvaukset maksetaan nykyistä enemmän kertakorvauksina, kiinteinä osuuksina ja yksikkökustannusten mukaisina korvauksina.
(24)
Tässä asetuksessa oleviin korvausosuuksiin viitataan enimmäismääräisinä, jotta noudatettaisiin voitontavoittelun kiellon periaatetta ja yhteisrahoitusperiaatetta ja jotta osallistuvat voisivat anoa alhaisempaa osuutta. Periaatteessa korvausosuuksien olisi kuitenkin oltava 100 prosenttia tai 70 prosenttia.
(25)
Teknologisen valmiuden tasoa koskevat OECD:n määritelmät olisi otettava huomioon teknologista tutkimusta, tuotekehitystä ja esittelyä koskevien toimien luokittelussa.
(26)
Tutkimuksen ja innovoinnin alan erityisiin haasteisiin olisi vastattava ottamalla käyttöön uusia rahoitusmuotoja, kuten palkinnot, esikaupallinen hankinta ja innovatiivisten ratkaisujen julkinen hankinta, pk-yrityksille kohdennettu väline ja nopeutetun innovoinnin väline, jotka edellyttävät erityisiä sääntöjä.
(27)
Jotta voidaan säilyttää tasavertaiset toimintaedellytykset kaikille sisämarkkinoilla toimiville yrityksille, Horisontti 2020 -puiteohjelmasta myönnettävän rahoituksen olisi oltava sopusoinnussa valtiontukisääntöjen kanssa julkisten menojen tehokkuuden varmistamiseksi ja sellaisten markkinavääristymien estämiseksi kuin yksityisten varojen syrjäyttäminen, tehottomien markkinarakenteiden syntyminen tai tehottomien yritysten pysyminen toiminnassa. Olisi varmistettava, että innovointitoimien rahoitus ei vääristä kilpailua eikä johda markkinahäiriöihin ilman riittävää syytä.
(28)
Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhtaisin toimenpitein ja varmistettava luottamuksen ja valvonnan tarkoituksenmukainen tasapaino.
(29)
Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti sääntöjen olisi muodostettava perusta sille, että avustuksensaajien tavanomaiset kustannuslaskentakäytänteet hyväksytään laajemmin.
(30)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1906/2006 (15) nojalla perustettu ja komission hallinnoima osallistujien takuurahasto on osoittautunut tärkeäksi suojamekanismiksi, joka vähentää sellaisiin saataviin liittyviä riskejä, joita sääntöjen vastaisesti toimineet osallistujat eivät maksa takaisin. Sen vuoksi olisi perustettava uusi osallistujien takuurahasto, jäljempänä 'takuurahasto'. Jotta osallistujiin liittyvä riski voitaisiin hallita tehokkaammin ja kattaa paremmin, rahaston olisi katettava toimet, jotka sisältyvät päätöksellä N:o 1982/2006/EY perustettuun ohjelmaan, neuvoston päätöksellä 2006/970/Euratom (16) perustettuun ohjelmaan ja neuvoston päätöksellä 2012/93/Euratom (17) perustettuun ohjelmaan, sekä toimet, joiden toteutus sisältyy Horisontti 2020 -puiteohjelmaan ja neuvoston asetukseen (Euratom) N:o 1314/2013 (18). Rahaston ei pitäisi kattaa muiden tahojen kuin unionin rahoituselinten hallinnoimia ohjelmia.
(31)
Avoimuuden lisäämiseksi olisi julkaistava niiden asiantuntijoiden nimet, jotka ovat avustaneet komissiota tai asianomaisia rahoituselimiä tätä asetusta sovellettaessa. Jos nimen julkaiseminen vaarantaisi asiantuntijan turvallisuuden tai koskemattomuuden tai aiheettomasti loukkaisi tämän yksityisyyttä, komission tai rahoituselinten olisi voitava jättää nimi julkaisematta.
(32)
Asiantuntijoihin liittyvien henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (19) säännöksiä.
(33)
Olisi vahvistettava tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevat säännöt sen varmistamiseksi, että osallistujat suojaavat, hyödyntävät ja levittävät tuloksia tarkoituksenmukaisella tavalla; näiden sääntöjen olisi erityisesti varmistettava mahdollisuus, että voidaan asettaa hyödyntämistä koskevia lisäedellytyksiä Euroopan strategisten etujen mukaisesti. Unionin rahoitusta saaneiden osallistujien, jotka aikovat hyödyntää tällaisella rahoituksella tuotettuja tuloksia pääasiassa Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioitumattomissa kolmansissa maissa, olisi ilmoitettava, miten unionin antama rahoitus hyödyttää Euroopan yleistä kilpailukykyä (vastavuoroisuusperiaate), kuten avustussopimuksessa esitetään.
(34)
Tutkittaessa jatkokehitysmahdollisuuksia uuden lääketeknologian osalta (esim. lääkkeet, rokotteet, diagnostiikka) olisi toteutettava toimia sen varmistamiseksi, että tuloksia voidaan tarvittaessa hyödyntää ja levittää välittömästi.
(35)
Huolimatta hyvistä tuloksista, joita on saatu aikaan olemassa olevilla tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin sekä kasvun edistämiseen tarkoitetuilla unionin lainarahoitus- ja oman pääoman ehtoisilla rahoitusvälineillä, riskirahoituksen saanti on pk-yritysten kannalta edelleen avainkysymys. Jotta lainarahoitus- ja oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä voidaan käyttää mahdollisimman tehokkaasti olisi sallittava niiden yhdistäminen toisiinsa ja unionin talousarviosta, Horisontti 2020 -puiteohjelma mukaan lukien, rahoitettaviin avustuksiin. Lisäksi komission olisi varmistettava erityisesti päätöksellä N:o 1982/2006/EY perustetun riskinjakorahoitusvälineen ja päätöksellä N:o 1639/2006/EY perustetun kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuen käynnistysvaihetta koskevan osan jatkuvuus niitä Horisontti 2020 -puiteohjelman nojalla seuraavien velkarahoitus- ja oman pääoman ehtoisten rahoitusvälineiden puitteissa; velkarahoitusvälineitä edustaa unionin tutkimuksen ja innovoinnin laina- ja takauspalvelu ja oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä unionin tutkimuksen ja innovoinnin pääomainstrumentti. Tähän liittyen mistä tahansa näistä rahoitusvälineestä saatavien tulojen ja palautusten tulisi suoraan hyödyttää Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisesti perustettuja rahoitusvälineitä.
(36)
Komission olisi varmistettava, että Horisontti 2020 -puiteohjelman mukainen pk-yrityksiä koskeva väline ja Horisontti 2020 -puiteohjelman ja yritysten kilpailukykyä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1287/2013 (20) perustetun COSME-ohjelman sekä yhteisesti jäsenvaltioiden kanssa laaditut järjestelmät ja välineet, kuten yhteinen Eurostars-toimintasohjelma (21), täydentävät toisiaan riittävästi.
(37)
Oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi asetus (EY) N:o 1906/2006 olisi kumottava,
OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I OSASTO
JOHDANTOSÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tässä asetuksessa vahvistetaan erityiset säännöt, jotka koskevat osallistumista asetuksen (EU) N:o 1291/2013 nojalla toteutettaviin epäsuoriin toimiin, mukaan lukien osallistuminen rahoituselinten mainitun asetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti rahoittamiin epäsuoriin toimiin.
Tässä asetuksessa vahvistetaan lisäksi tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevat säännöt.
2. Jollei tässä asetuksessa vahvistetuista erityisistä säännöistä muuta johdu, sovelletaan asiaa koskevia asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja asetuksen (EU) N:o 1268/2012 sääntöjä.
3. Asetuksessa (EY) N:o 294/2008 tai missä tahansa perusasetuksessa, jolla annetaan talousarvion täytäntöönpanotehtäviä rahoituselimelle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 185 artiklan mukaisesti, voidaan vahvistaa tämän asetuksen säännöistä poikkeavia sääntöjä. Jotta voidaan ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan nojalla perustettujen rahoituselimien toimintaa koskevat, asianomaisessa perussäädöksessä yksilöidyt erityistarpeet, komissiolle siirretään valta hyväksyä rahoituselimistä 56 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavaa:
a)
ilmailun alalla perustettujen rahoituselimien julkistamien ehdotuspyyntöjen osallistumisehdot 9 artiklan 1 kohdassa säädetyn osallistujien vähimmäismäärän pienentämiseksi;
b)
10 artiklan mukainen rahoituskelpoisuus, joka antaa biopohjaisen teollisuuden ja innovatiivisten lääkkeiden aloilla perustetuille rahoituselimille mahdollisuuden rajata rahoituskelpoisuus koskemaan tietyntyyppisiä osallistujia;
c)
tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevat säännöt, joiden avulla innovatiivisten lääkkeiden alalla perustetut yritykset voivat:
i)
laajentaa tulosten ja tausta-aineiston siirto- ja lisensointimahdollisuuksia liitännäisosallistujien, ostajien ja mahdollisen seuraajayhteisön osalta avustussopimuksen mukaisesti ja ilman 44 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua muiden osallistujien hyväksyntää;
ii)
tarjota tiettyjen tausta-aineiston käyttöoikeuksia koskevien sopimuksien osalta mahdollisuus 48 artiklan 2-4 kohdan mukaisiin tulosten kaupallistamisen kehittämistarkoituksiin tai mukaiseen kaupallistamiseen (suora käyttö);
iii)
täydentää sääntöjä ottamalla käyttöön sen datan, tietämyksen ja tiedon omistusoikeutta ja saantia koskevia säännöksiä, jotka eivät kuulu toimen tavoitteiden piiriin ja joita ei tarvita 41 artiklan 2 kohdassa eikä 45-48 artiklassa tarkoitetun toimen (sivunäkökohdat) toteuttamisessa ja soveltamisessa;
iv)
laajentaa sääntöjä, jotka koskevat hyödyntämistä muihin kuin 48 artiklan mukaisiin toimen täytäntöönpano- (tutkimuskäyttö) tai tulosten kaupallistamisen kehittämistarkoituksiin tai kaupallistamiseen (suora käyttö);
v)
esittää erityisperusteita, joilla mahdollistetaan 46 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu alilisenssien myöntäminen yhdeltä samaan toimeen osallistuvalta toiselle;
vi)
laajentaa 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa konsortiosopimuksessa määriteltyjen edellytysten mukaisesti käyttöluvanhaltijoina olevien osallistujien, näiden liitännäisosallistujien ja kolmansien osapuolien tuloksia ja tausta-aineistoa koskevat käyttöoikeudet muihin kuin toimen täytäntöönpanotarkoituksiin (tutkimuskäyttö) asianmukaisin edellytyksin rahoitusehdot mukaan lukien tai tulosten 46-48 artiklan mukaisiin tulosten kaupallistamisen kehittämistarkoituksiin tai kaupallistamiseen (suora käyttö);
vii)
asettaa suoraa käyttöä koskevien oikeuksien saannin ehdoksi 48 artiklassa tarkoitettu asianomaisten osallistujien välinen sopimus;
viii)
tehdä valinnaiseksi tulosten levittäminen tieteellisissä julkaisuissa 43 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa avoimesti saatavassa muodossa;
d)
toimien rahoittaminen sallimalla rahoituselimien soveltaa sähköisten komponenttien ja järjestelmien alalla 28 artiklan 3 kohdassa säädetyistä korvausosuudesta poikkeavia korvausosuuksia tapauksissa, joissa vähintään yksi jäsenvaltio yhteisrahoittaa/osarahoittaa jotakin osallistujaa tai toimea;
Muu kuin tämän kohdan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettu rahoituselin, jolle on annettu talousarvion toteuttamistehtäviä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdan mukaisesti, voi soveltaa tässä asetuksessa säädetyistä säännöistä poikkeavia sääntöjä komission suostumuksella tapauksissa, joissa rahoituselimen erityiset toimintatarpeet sitä edellyttävät.
4. Tätä asetusta ei sovelleta Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) toteuttamiin suoriin toimiin.
2 artikla
Määritelmät
1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
'käyttöoikeuksilla' oikeuksia käyttää tuloksia tai tausta-aineistoa tämän asetuksen mukaisesti vahvistetuin ehdoin ja edellytyksin;
2)
'liitännäisosallistujalla' mitä tahansa oikeussubjektia, joka on suoraan tai välillisesti osallistujan määräysvallassa tai saman suoran tai välillisen määräysvallan alainen kuin osallistuja tai jonka määräysvallassa osallistuja on suoraan tai välillisesti; määräysvaltaa voidaan käyttää missä tahansa 8 artiklan 2 kohdassa säädetyssä muodossa;
3)
'assosioituneella maalla' kolmatta maata, joka on unionin kanssa tehdyn kansainvälisen sopimuksen osapuoli asetuksen (EU) N:o 1291/2013 7 artiklan mukaisesti;
4)
'tausta-aineistolla' kaikkia aineellisia tai aineettomia dataa, taitotietoa tai tietoja niiden muodosta tai luonteesta riippumatta, mukaan lukien oikeudet, esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeudet, i) jotka ovat osallistujien hallussa ennen niiden liittymistä toimeen, ii) joita tarvitaan toimen toteuttamiseen tai toimen tulosten hyödyntämiseen ja iii) jotka osallistujat ovat yksilöineet 45 artiklan mukaisesti;
5)
'perussäädöksellä' Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 288 artiklassa tarkoitettua unionin toimielinten asetuksena, direktiivinä tai päätöksenä hyväksymää säädöstä, joka muodostaa toimen oikeusperustan;
6)
'innovointitoimilla' toimea, joka koostuu pääasiassa toimista, joiden välittömänä tarkoituksena on suunnitelmien ja järjestelyiden tai mallien laatiminen uusille, muutetuille tai parannetuille tuotteille, prosesseille tai palveluille. Tässä tarkoitettuja toimia voivat olla prototypointi, testaus, demonstrointi, pilotointi, suuressa mittakaavassa tapahtuva tuotteiden validointi ja markkinoiden haltuunotto;
7)
'koordinointi- ja tukitoimella' toimea, joka koostuu ensisijaisesti liitännäistoimenpiteistä, kuten standardoinnista, tulosten levittämisestä, tiedottamisesta ja viestinnästä, verkostoitumisesta, koordinointi- tai tukipalveluista, toimintapolitiikkaa koskevasta vuoropuhelusta ja vastavuoroiseen oppimiseen liittyvistä toimista sekä selvityksistä, mukaan lukien uusia tutkimusinfrastruktuureja koskevat valmistelevat selvitykset, ja johon voi sisältyä myös ohjelmien välisiä täydentäviä verkostoitumis- ja koordinointitoimia eri maissa;
8)
'levittämisellä' tulosten julkistamista millä tahansa tarkoituksenmukaisella tavalla (lukuun ottamatta tulosten suojaamisesta tai hyödyntämisestä johtuvaa julkistamista), mukaan lukien tieteelliset julkaisut missä tahansa muodossa;
9)
'hyödyntämisellä' tulosten käyttöä muussa kuin kyseiseen toimeen kuuluvassa tutkimustoiminnassa taikka tuotteen tai prosessin kehittämisessä, tuottamisessa ja markkinoimisessa tai palvelun tuottamisessa ja tarjoamisessa tai standardointitoiminnassa;
10)
'oikeudenmukaisilla ja kohtuullisilla ehdoilla' asianmukaisia ehtoja, myös mahdollisia rahoitusehtoja tai maksuttomuutta, joissa otetaan huomioon käyttöoikeuksia koskevan pyynnön erityisolosuhteet, jotka voivat määräytyä niiden tulosten tai tausta-aineiston todellisen tai potentiaalisen arvon perusteella, joihin käyttöoikeuksia pyydetään, ja/tai kaavaillun hyödyntämisen laajuus, kesto tai muut ominaisuudet;
11)
'rahoituselimellä' asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua komission ulkopuolista elintä tai viranomaista, jolle komissio on antanut talousarvion täytäntöönpanotehtäviä asetuksen (EU) N:o 1291/2013 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
12)
'Euroopan etua edistävällä kansainvälisellä järjestöllä' kansainvälistä järjestöä, jonka jäsenistä suurin osa on unionin jäsenvaltioita tai assosioituneita maita ja jonka ensisijaisena tavoitteena on edistää tiede- ja teknologiayhteistyötä Euroopassa;
13)
'oikeussubjektilla' mitä tahansa luonnollista henkilöä tai kansallisen oikeuden, unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita;
14)
'voittoa tavoittelemattomalla oikeussubjektilla' oikeussubjektia, joka ei yhtiömuodon mukaan tavoittele voittoa tai jolla on lain tai perustamiskirjansa perusteella velvollisuus pidättäytyä voittojen jakamisesta osakkeenomistajille tai yksittäisille jäsenille;
15)
'osallistujalla' oikeussubjektia, joka toteuttaa asetuksen (EU) N:o 1291/2013 soveltamisalaan kuuluvan toimen tai osan tällaisesta toimesta ja jolla on tämän asetuksen nojalla oikeuksia ja velvoitteita unioniin tai muuhun rahoituselimeen nähden;
16)
'ohjelmien yhteisrahoitustoimella' toimea, jonka rahoitukseen myönnettävän avustuksen pääasiallisena tarkoituksena on täydentää yksittäisiä ehdotuspyyntöjä tai ohjelmia, joita rahoittavat tutkimus- ja innovointiohjelmia hallinnoivat tahot, jotka eivät ole unionin rahoituselimiä; toimiin voivat sisältyä myös eri maiden ohjelmien verkottamista ja koordinointia täydentävät toimet;
17)
'esikaupallisella hankinnalla' tutkimus- ja kehittämispalvelujen hankintaa, joka perustuu riskien ja hyötyjen jakamiseen markkinaehdoilla, kehitystyön kilpailuttamiseen vaiheittain ja hankittujen tutkimus- ja kehittämispalvelujen selkeään erottamiseen lopputuotteiden kaupallisten erien käyttöönotosta;
18)
'innovatiivisten ratkaisujen julkisella hankinnalla' hankintaa, jossa hankintaviranomaiset toimivat ensimmäisenä asiakkaana innovatiivisille tavaroille tai palveluille, joita ei ole vielä laajamittaisesti kaupallisesti saatavilla ja jotka voivat edellyttää vaatimustenmukaisuuden testausta;
19)
'tuloksilla' toimen aineellisia tai aineettomia tuotoksia, kuten toimessa tuotettavaa dataa, tietämystä tai tietoja, riippumatta niiden muodosta tai luonteesta taikka siitä, voidaanko ne suojata, sekä niihin liittyviä oikeuksia, muun muassa teollis- ja tekijänoikeuksia;
20)
'pk-yrityksillä' komission suosituksessa 2003/361/EY (22) määriteltyjä mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä;
21)
'työohjelmalla' komission hyväksymää asiakirjaa, jonka avulla pannaan täytäntöön erityisohjelma neuvoston päätöksen 2013/743/EU (23) 5 artiklan mukaisesti;
22)
'työsuunnitelmalla' komission työohjelman kaltaista asiakirjaa, jonka hyväksyvät rahoituselimet, joiden tehtäväksi on annettu panna täytäntöön osa Horisontti 2020 -puiteohjelmaa asetuksen (EU) N:o 1291/2013 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
2. Tätä asetusta sovellettaessa yksiköitä, joilla ei ole oikeushenkilöllisyyttä sovellettavan kansallisen lainsäädännön perusteella, pidetään oikeussubjekteihin rinnastettavina, jos asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 131 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 1268/2012 198 artiklan edellytykset täyttyvät.
3. Tätä asetusta sovellettaessa avustuksen saajia ei katsota rahoituselimiksi.
3 artikla
Luottamuksellisuus
Jollei täytäntöönpanoa koskevista sopimuksista, päätöksistä tai sopimuksista muuta johdu, kaikkea toimen yhteydessä luottamuksellisina ilmoitettua dataa, tietämystä ja tietoa on säilytettävä luottamuksellisina ottaen asianmukaisesti huomioon turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista ja niihin pääsyä koskeva unionin lainsäädäntö.
4 artikla
Käyttöön annettavat tiedot
1. Komissio antaa pyynnöstä unionin toimielinten, elinten ja laitosten, jäsenvaltion tai assosioituneen maan käyttöön hallussaan olevat hyödylliset tiedot, jotka sillä on osallistujan unionin rahoitusta saaneen toimen puitteissa tuottamista tuloksista, edellyttäen että molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 artiklan säännösten soveltamista:
a)
kyseisillä tiedoilla on merkitystä yleisen edun kannalta;
b)
osallistujat eivät ole esittäneet vankkoja ja riittäviä perusteita sille, että kyseisiä tietoja ei saisi antaa käyttöön.
Erityistavoitteeseen "Turvalliset yhteiskunnat - Euroopan ja sen kansalaisten vapauden ja turvallisuuden suojaaminen" kuuluvissa toimissa komissio antaa pyynnöstä unionin toimielinten, elinten ja laitosten tai jäsenvaltioiden viranomaisten käyttöön hallussaan olevat hyödylliset tiedot, jotka sillä on osallistujan unionin rahoitusta saaneen toimen puitteissa tuottamista tuloksista. Komissio ilmoittaa osallistujalle tällaisesta tietojen antamisesta. Jos jäsenvaltio tai unionin toimielin, elin tai laitos pyytää tietojen antamista, komissio ilmoittaa tällaisesta tietojen antamisesta myös kaikille jäsenvaltioille.
2. Annettaessa tietoja 1 kohdan mukaisesti komission tai osallistujien oikeuksien tai velvoitteiden ei katsota siirtyvän vastaanottajalle. Vastaanottajan on kuitenkin käsiteltävä kaikkia tällaisia tietoja luottamuksellisina, paitsi jos tiedoista tulee julkisia tai osallistujat julkistavat ne tai ne on annettu komissiolle ilman salassapitorajoituksia. Turvallisuusluokiteltuihin tietoihin sovelletaan komission turvallisuussääntöjä.
5 artikla
Mahdollisille osallistujille tarkoitettu ohjeistus ja tiedottaminen
Komission tai asianomaisen rahoituselimen on varmistettava asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja asetuksen (EU) N:o 1268/12 mukaisesti, että kaikkien mahdollisten osallistujien saatavilla on ehdotuspyyntöjen julkaisuhetkellä riittävästi ohjeistusta ja tietoa, erityisesti sovellettava avustussopimuksen malli.
II OSASTO
OSALLISTUMISTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT
I LUKU
Yleiset säännökset
6 artikla
Rahoitusmuodot
Asetuksen (EU) N:o 1291/2013 10 artiklan mukaisesti rahoitus voidaan myöntää yhdessä tai useammassa muodossa, joista on säädetty asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012, ja erityisesti avustuksina, palkintoina, hankintoina tai rahoitusvälineinä.
7 artikla
Oikeussubjektit, jotka voivat osallistua toimiin
1. Jokainen oikeussubjekti sijoittautumispaikastaan riippumatta tai kansainvälinen järjestö voi osallistua toimeen edellyttäen, että tässä asetuksessa säädetyt ehdot sekä mahdolliset toimea koskevassa työohjelmassa tai -suunnitelmassa esitetyt edellytykset täyttyvät.
2. Toimea koskevassa työohjelmassa voidaan rajoittaa kolmansiin maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien osallistumista Horisontti 2020 -puiteohjelmaan tai sen osiin, jos edellytykset, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden oikeussubjektit tai niiden johonkin kolmanteen maahan sijoittautuneet liitännäisosallistujat voivat osallistua kolmannen maan tutkimus- ja innovointiohjelmiin, ovat unionin etujen vastaisia.
3. Toimea koskevassa työohjelmassa tai -suunnitelmassa voidaan sulkea pois yksiköitä, jotka eivät voi antaa tyydyttäviä turvallisuustakeita; näihin turvallisuustakeisiin sisältyvät myös henkilöturvallisuusselvitykset, jos ne voidaan perustella turvallisuussyillä.
4. JRC voi osallistua toimiin samoin oikeuksin ja velvoittein kuin jäsenvaltioon sijoittautunut oikeussubjekti.
8 artikla
Riippumattomuus
1. Kahden oikeussubjektin katsotaan olevan toisistaan riippumattomia, jos kumpikaan niistä ei ole suoraan tai välillisesti toisen määräysvallassa tai saman suoran tai välillisen määräysvallan alainen kuin toinen.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu määräysvalta voi syntyä erityisesti seuraavilla kahdella tavalla:
a)
yli 50 prosenttia oikeussubjektin liikkeelle lasketun osakepääoman nimellisarvosta tai enemmistö sen osakkeenomistajien tai yhtiökumppanien äänivallasta on suoraan tai välillisesti toisen hallussa;
b)
oikeussubjektia koskeva päätösvalta on tosiasiallisesti tai oikeudellisesti suoraan tai välillisesti toisen hallussa.
3. Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa seuraavien oikeussubjektien välisten suhteiden ei kuitenkaan katsota yksinään muodostavan määräysvaltasuhdetta:
a)
samalla julkisella sijoitusyhtiöllä, institutionaalisella sijoittajalla tai pääomasijoitusyhtiöllä on suoraan tai välillisesti hallussaan yli 50 prosenttia liikkeelle lasketun osakepääoman nimellisarvosta tai enemmistö osakkeenomistajien tai yhtiökumppanien äänivallasta;
b)
kyseiset oikeussubjektit ovat saman julkisyhteisön omistuksessa tai valvonnassa.
II LUKU
Avustukset
I Jakso
Avustuksen myöntämismenettely
9 artikla
Osallistumisedellytykset
1. Seuraavien vähimmäisedellytysten on täytyttävä:
a)
toimeen osallistuu vähintään kolme oikeussubjektia;
b)
kukin näistä kolmesta oikeussubjektista on sijoittautunut eri jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan; ja
c)
kaikki kolme b alakohdassa tarkoitettua oikeussubjektia ovat 8 artiklassa tarkoitetulla tavalla toisistaan riippumattomia.
2. Jos jokin osallistujista on JRC tai Euroopan etua edistävä kansainvälinen järjestö tai unionin oikeuden nojalla muodostettu oikeussubjekti, sen katsotaan 1 kohtaa sovellettaessa olevan sijoittautunut muuhun jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan kuin saman toimen muiden osallistujien.
3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, vähimmäisedellytyksenä on yksi osallistuva oikeussubjekti, joka on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan, kun on kyse:
a)
ERC:n tieteen eturintamassa toteutettavista toimista;
b)
pk-yrityksille kohdennetusta välineestä, kun toimella on selkeästi eurooppalaista lisäarvoa;
c)
ohjelmien yhteisrahoitustoimista; ja
d)
työohjelmassa tai -suunnitelmassa mainituista perustelluista tapauksista.
4. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, koordinointi- ja tukitoimissa ja koulutus- ja liikkuvuustoimissa vähimmäisedellytyksenä on yksi osallistuva oikeussubjekti.
5. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa työohjelmissa tai -suunnitelmissa voidaan tarvittaessa politiikan erityisvaatimusten tai toimen luonteen ja tavoitteiden mukaan määrittää lisäedellytyksiä, jotka koskevat muun muassa osallistujien määrää, tyyppiä ja sijoittautumispaikkaa.
10 artikla
Rahoituskelpoisuus
1. Unionin rahoitusta voivat saada seuraavat osallistujat:
a)
jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan sijoittautuneet tai unionin oikeuden nojalla muodostetut oikeussubjektit;
b)
Euroopan etua edistävät kansainväliset järjestöt;
c)
työohjelmassa yksilöityyn kolmanteen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit.
2. Jos osallistuja on kansainvälinen järjestö tai kolmanteen maahan sijoittautunut oikeussubjekti, joka ei ole rahoituskelpoinen 1 kohdan mukaisesti, unionin rahoitustukea voidaan myöntää, jos vähintään yksi seuraavista edellytyksistä täyttyy:
a)
komissio tai asianomainen rahoituselin katsoo osallistumisen toimen toteuttamisen kannalta olennaisen tärkeäksi;
b)
tällainen rahoitus sisältyy unionin ja kansainvälisen järjestön tai kolmansiin maihin sijoittautuneiden yksiköiden osalta unionin ja oikeussubjektin sijoittautumismaan kahdenväliseen tiede- ja teknologiasopimukseen tai muuhun järjestelyyn.
11 artikla
Ehdotuspyynnöt
1. Ehdotuspyynnöt on esitettävä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja asetuksen (EU) N:o 1268/12 mukaisesti ottaen erityisesti huomioon avoimuus ja syrjimättömyys sekä tutkimus- ja innovointialojen moninaisuudelle ominainen joustavuuden tarve.
2. Koordinointi- ja tukitoimista ja ohjelmien yhteisrahoitustoimista, joiden toteuttajina ovat työohjelmissa tai -suunnitelmissa yksilöidyt oikeussubjektit, ei poikkeuksellisesti esitetä ehdotuspyyntöjä, paitsi jos toimi kuuluu jonkin ehdotuspyynnön soveltamisalaan, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 säädettyihin muihin tapauksiin.
3. Asetuksen (EU, Euratom,) N:o 966/2012 ja asetuksen (EU) N:o 1268/2012 asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti on varattava riittävästi aikaa ehdotusten laatimiseen siten, että ilmoitetaan ajoissa tulevista ehdotuspyynnöistä julkaisemalla työohjelma ja jättämällä kohtuullisesti aikaa ehdotuspyynnön julkaisemisen ja ehdotuksen esittämiselle asetetun määräajan väliin.
12 artikla
Yhteiset ehdotuspyynnöt kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa
1. Kolmansien maiden tai niiden tiede- ja teknologia-alan organisaatioiden ja virastojen tai kansainvälisten järjestöjen kanssa voidaan käynnistää yhteisiä ehdotuspyyntöjä yhteisrahoitettavista toimista niillä painopistealoilla, joilla edut ovat yhteisiä ja joilla odotetaan saavutettavan keskinäistä hyötyä ja joilla muodostuu unionin kannalta selvää lisäarvoa. Ehdotukset on arvioitava ja valittava yhteisissä arviointi- ja valintamenettelyissä, joista osapuolet sopivat. Arviointi- ja valintamenettelyissä on varmistettava, että asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 VI osaston mukaisia periaatteita noudatetaan, ja käytettävä kummankin osapuolen nimeämistä riippumattomista asiantuntijoista muodostuvaa kokoonpanoltaan tasapainoista ryhmää.
2. Unionilta rahoitusta saavien oikeussubjektien on tehtävä avustussopimus unionin tai asianomaisen rahoituselimen kanssa. Avustussopimuksessa on oltava kuvaus työstä, joka osallistujien ja mukana olevista kolmansista maista tulevien osallistuvien oikeussubjektien on määrä suorittaa.
3. Unionilta rahoitusta saavien oikeussubjektien on tehtävä koordinointisopimus asianomaisilta kolmansilta mailta tai kansainvälisiltä järjestöiltä rahoitusta saavien osallistuvien oikeussubjektien kanssa.
13 artikla
Ehdotukset
1. Ehdotusten on sisällettävä luonnos suunnitelmaksi tulosten hyödyntämistä ja levittämistä varten, jos siitä määrätään työohjelmassa tai -suunnitelmassa.
2. Ihmisalkion kantasolujen tutkimusta koskevien ehdotusten on sisällettävä tarvittavat tiedot asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toteuttamista lupa- ja valvontatoimenpiteistä sekä tiedot annettavista eettisistä hyväksynnöistä. Ihmisalkion kantasolujen tuottamisen osalta laitoksiin, organisaatioihin ja tutkijoihin on sovellettava tiukkoja lupa- ja valvontamenettelyjä asianomaisten jäsenvaltioiden oikeudellisten puitteiden mukaisesti.
3. Ehdotus, joka on eettisten periaatteiden tai sovellettavan lainsäädännön vastainen tai joka ei täytä päätöksessä N:o 2013/743/EU, työohjelmassa, työsuunnitelmassa tai ehdotuspyynnössä asetettuja edellytyksiä, voidaan milloin tahansa sulkea pois arviointi-, valinta- ja avustuksenmyöntämismenettelystä.
4. Jos on tarpeen ja jos työohjelmassa tai -suunnitelmassa niin määrätään, ehdotuksista on käytävä ilmi, millä tavalla ja kuinka paljon sukupuolinäkökulman arvioinnilla on merkitystä kaavaillun hankkeen kannalta.
14 artikla
Eettinen arviointi
1. Komissio tekee järjestelmällisesti eettiset arvioinnit ehdotuksista, joihin liittyy eettisiä kysymyksiä. Arvioinnissa tarkistetaan eettisten periaatteiden ja lainsäädännön noudattaminen sekä unionin ulkopuolella toteutettavan tutkimuksen osalta se, olisiko sama tutkimus sallittu jossakin jäsenvaltiossa.
2. Komissio huolehtii siitä, että eettinen arviointi on mahdollisimman avoin, ja varmistaa, että se toteutetaan oikeaan aikaan välttäen mahdollisuuksien mukaan asiakirjojen uudelleen toimittamista.
15 artikla
Valinta- ja avustuksenmyöntämisperusteet
1. Jätetyt ehdotukset arvioidaan seuraavia avustuksenmyöntämisperusteita soveltaen:
a)
huippuosaaminen;
b)
vaikutus;
c)
toteutuksen laatu ja tehokkuus.
2. ERC:n tieteen eturintamassa toteutettavia toimia koskeviin ehdotuksiin sovelletaan vain 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua perustetta.
3. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulle perusteelle voidaan antaa suurempi painotus innovointitoimia koskevien ehdotusten osalta.
4. Työohjelmassa tai -suunnitelmassa määritellään tarkemmin 1 kohdassa mainittujen avustuksenmyöntämisperusteiden soveltamisesta sekä määritellään painotukset ja pistekynnykset.
5 Komission on otettava huomioon asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja asetuksen (EU) N:o 1268/2012 säännöksissä säädetty mahdollisuus kaksivaiheiseen ehdotusten jättämismenettelyyn, jos se on tarpeen ja sopusoinnussa ehdotuspyynnön tavoitteen kanssa.
6. Ehdotukset asetetaan arvioinnin tulosten perusteella paremmuusjärjestykseen. Valinta tehdään tämän paremmuusjärjestyksen perusteella.
7. Arvioinnin suorittavat riippumattomat asiantuntijat.
8. Edellä 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun oikeussubjektin ollessa kyseessä tai muissa asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa arviointi voidaan suorittaa 7 kohdasta poikkeavalla tavalla. Tällaisen arvioinnin yhteydessä komissio toimittaa jäsenvaltioille yksityiskohtaiset tiedot käytetystä arviointimenettelystä ja sen tuloksista.
9. Komissio tai asianomainen rahoituselin tarkistaa jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisin keinoin etukäteen vain koordinaattorien taloudelliset toimintaedellytykset, jos toimeen unionilta haettu rahoitus on vähintään 500 000 euroa. Lisäksi jos käytettävissä olevien tietojen perusteella on perusteltua epäillä koordinaattorin tai muiden osallistujien taloudellisia toimintaedellytyksiä, komissio tai asianomainen rahoituselin tarkistaa niiden taloudelliset toimintaedellytykset.
10. Taloudellisia toimintaedellytyksiä ei tarkisteta sellaisten oikeussubjektien osalta, joiden toimintaedellytykset jäsenvaltio tai assosioitunut maa takaa, eikä keski- ja korkea-asteen oppilaitosten osalta.
11. Taloudelliset toimintaedellytykset voi taata jokin muu oikeussubjekti, jonka taloudelliset toimintaedellytykset tarkistetaan vuorostaan sen jälkeen 9 kohdan mukaisesti.
16 artikla
Arvioinnin uudelleentarkastelumenettely
1. Komission tai asianomaisen rahoituselimen on huolehdittava siitä, että käytössä on avoin uudelleentarkastelumenettely sellaisia hakijoita varten, jotka katsovat, ettei heidän ehdotustaan ole arvioitu tässä asetuksessa, asianomaisessa työohjelmassa tai -suunnitelmassa taikka ehdotuspyynnössä vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.
2. Uudelleentarkastelupyynnön on liityttävä tiettyyn ehdotukseen, ja ehdotuksen koordinaattorin on toimitettava pyyntö 30 päivän kuluessa päivästä, jona komissio tai asianomainen rahoituselin ilmoittaa koordinaattorille arvioinnin tuloksista.
3. Komissio tai asianomainen rahoituselin vastaa 2 kohdassa tarkoitetun pyynnön tarkastelusta. Tarkastelu koskee ainoastaan arvioinnin menettelyllisiä seikkoja eikä ehdotuksen ansioita.
4. Komission tai asianomaisen rahoituselimen henkilöstöstä muodostuva arvioinnin uudelleentarkastelukomitea antaa lausunnon arviointiprosessin menettelyllisistä seikoista. Komitean puheenjohtajana toimii komission tai asianomaisen rahoituselimen virkamies, joka työskentelee muussa kuin ehdotuspyynnöstä vastaavassa osastossa. Komitea voi suositella joko
a)
ehdotuksen uudelleenarviointia ensisijaisesti sellaisten arvioijien toimesta, jotka eivät olleet mukana edellisessä arvioinnissa;
b)
alkuperäisen arvioinnin vahvistamista.
5. Komissio tai asianomainen rahoituselin tekee 4 kohdassa tarkoitetun suosituksen perusteella päätöksen ja antaa sen tiedoksi ehdotuksen koordinaattorille. Komissio tai asianomainen rahoituselin tekee tällaisen päätöksen ilman aiheetonta viivytystä.
6. Uudelleentarkastelumenettely ei saa viivästyttää sellaisten ehdotusten valintaprosessia, joita uudelleentarkastelupyyntö ei koske.
7. Uudelleentarkastelumenettely ei saa estää mahdollisia muita toimia, joita osallistuja voi toteuttaa unionin oikeuden mukaisesti.
17 artikla
Tiedustelut ja valitukset
1. Komission on varmistettava, että käytössä on menettely, jonka avulla osallistujat voivat tehdä tiedusteluja tai valituksia osallistumisestaan Horisontti 2020 -puiteohjelmaan.
2. Komission on huolehdittava siitä, että kaikkien osallistujien saatavilla on tiedot siitä, miten he voivat esittää ongelmia, tiedusteluja tai valituksia, ja että kyseiset tiedot on julkaistu verkossa.
18 artikla
Avustussopimus
1. Komissio laatii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tämän asetuksen mukaisia komission tai asianomaisen rahoituselimen ja osallistujien välisiä vakioavustussopimuksia. Jos vakioavustussopimukseen on tarpeen tehdä huomattavia muutoksia, komissio tarkistaa sitä asianmukaisella tavalla tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.
2. Komissio tai asianomainen rahoituselin tekee osallistujien kanssa avustussopimuksen. Oikeussubjektin poistaminen tai korvaaminen ennen avustussopimuksen allekirjoittamista on perusteltava asianmukaisesti.
3. Avustussopimuksessa määritellään osallistujien ja joko komission tai asianomaisen rahoituselimen oikeudet ja velvollisuudet tämän asetuksen mukaisesti. Siinä vahvistetaan myös niiden oikeussubjektien oikeudet ja velvollisuudet, joista tulee osallistujia toimen toteuttamisen aikana, sekä konsortion koordinaattorin asema ja tehtävät.
4. Työohjelmaa tai -suunnitelmaa koskevan vaatimuksen perusteella avustussopimuksessa voidaan määrittää käyttöoikeuksiin, tulosten hyödyntämiseen ja levittämiseen liittyviä osallistujien oikeuksia ja velvoitteita, jotka ovat lisänä tässä asetuksessa määriteltyihin oikeuksiin ja velvoitteisiin.
5. Avustussopimuksessa otetaan soveltuvin osin ja mahdollisuuksien mukaan huomioon eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä annetun komission suosituksen yleiset periaatteet, tutkimuksen integriteetin periaatteet, komission suositus immateriaalioikeuksien hallinnoinnista osaamisen siirrossa sekä korkeakoulujen ja muiden julkisten tutkimuslaitosten käytännesäännöt samoin kuin asetuksen (EU) N:o 1291/2013 16 artiklassa vahvistettu sukupuolten tasa-arvon periaate.
6. Avustussopimus sisältää soveltuvin osin säännöksiä, joilla varmistetaan eettisten periaatteiden noudattaminen, mukaan lukien riippumattoman eettisen lautakunnan perustaminen ja komission oikeus teettää riippumattomilla asiantuntijoilla eettinen tarkastus.
7. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa toimille myönnettävät erillisavustukset voivat kuulua puitekumppanuuteen asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja asetuksen (EU) N:o 1268/2012 mukaisesti.
19 artikla
Avustuspäätökset
Komissio, asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 121 artiklan 1 kohdan mukaisesti, tai asianomainen rahoituselin voi tarvittaessa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tehdä avustussopimusten sijasta avustuspäätöksiä. Päätöksiin sovelletaan tarpeellisin mukautuksin avustussopimuksia koskevia tämän asetuksen säännöksiä.
20 artikla
Avustuksen myöntämisaika
1. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 128 artiklan 2 kohdan mukaisesti ehdotuspyynnöissä ilmoitetaan suunniteltu päivämäärä, johon mennessä kaikille hakijoille ilmoitetaan heidän hakemuksensa arvioinnin tuloksista, ja alustava päivämäärä, jolloin avustussopimukset allekirjoitetaan tai avustuspäätökset annetaan tiedoksi.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut päivämäärät vahvistetaan seuraavien määräaikojen perusteella:
a)
kaikille hakijoille ilmoitetaan heidän hakemuksensa tieteellisen arvioinnin lopputuloksesta: enintään viisi kuukautta täydellisten ehdotusten lopullisesta jättämispäivästä;
b)
hakijoiden kanssa tehtävät avustussopimukset allekirjoitetaan tai hakijoille annetaan tiedoksi avustuspäätökset: kolme kuukautta päivästä, jona hakijoille ilmoitetaan hakemuksen hyväksymisestä.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut määräajat voidaan ylittää ERC:n toteuttamien toimien osalta ja asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa erityisesti monimutkaisen toiminnan kyseessä ollessa, jos ehdotuksia on paljon tai jos hakijat pyytävät sitä.
4. Osallistujille on annettava riittävästi aikaa avustussopimusten allekirjoittamista varten vaadittavien tietojen ja asiakirja-aineiston toimittamiseen. Komission on tehtävä päätökset ja tietopyynnöt mahdollisimman nopeasti. On vältettävä, mikäli mahdollista, asiakirjojen uudelleen toimittamista.
21 artikla
Avustuksen maksuaika
Avustukset on maksettava osallistujille oikeaan aikaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti. Kun maksu on suoritettu koordinaattorille, komission tai asianomaisen rahoituselimen on ilmoitettava asiasta osallistujille.
22 artikla
Suojattu sähköinen järjestelmä
Kaikki osallistujien kanssa tapahtuva tiedonvaihto, muun muassa avustussopimusten tekeminen sekä avustuspäätösten ja niihin mahdollisesti tehtävien muutosten tiedoksi antaminen, voidaan toteuttaa komission tai asianomaisen rahoituselimen perustaman sähköisen tiedonvaihtojärjestelmän avulla, kuten säädetään asetuksen (EU) N:o 1268/2012 179 artiklassa.
II Jakso
Täytäntöönpano
23 artikla
Toimien täytäntöönpano
1. Osallistujien on pantava toimi täytäntöön noudattaen kaikkia tästä asetuksesta, asetuksesta (EU, Euratom) N:o 966/2012, asetuksesta (EU) N:o 1268/2012, päätöksestä 2013/743/EU, työohjelmasta tai -suunnitelmasta, ehdotuspyynnöstä ja avustussopimuksesta johtuvia edellytyksiä ja velvoitteita.
2. Osallistujat eivät saa tehdä sitoumuksia, jotka ovat ristiriidassa tämän asetuksen ja avustussopimuksen kanssa. Jos osallistuja ei noudata toimen teknistä täytäntöönpanoa koskevia velvoitteitaan, muiden osallistujien on täytettävä velvoitteet ilman ylimääräistä unionin rahoitusta, jollei komissio tai rahoituselin erikseen vapauta niitä tästä velvoitteesta. Jos osallistuja laiminlyö maksun, komissio voi 39 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti siirtää saatavan 38 artiklassa tarkoitetusta osallistujien takuurahastolta toimen koordinoijalle. Kunkin osallistujan taloudellinen vastuu rajoittuu osallistujan omiin velkoihin, jollei osallistujien takuurahastoa koskevista säännöksistä muuta johdu. Osallistujien on huolehdittava siitä, että komissiolle tai asianomaiselle rahoituselimelle ilmoitetaan ajoissa kaikista merkittävistä tapahtumista, joilla voi olla vaikutuksia toimen toteutukseen tai unionin etuihin.
3. Osallistujien on toteutettava toimi ja kaikki sen edellyttämät tarpeelliset ja kohtuulliset toimenpiteet. Niillä on oltava käytettävissään tarvittavat voimavarat silloin, kun niitä tarvitaan toteutusta varten. Ne voivat antaa toimeen kuuluvan työn kolmansien osapuolten, myös alihankkijoiden, tehtäväksi tai käyttää kolmansien osapuolten luontoissuorituksina käyttöön antamia voimavaroja avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen mukaisesti, jos se on tarpeen toimen toteuttamiseksi. Osallistuja on vastuussa toteutetusta työstä komissiolle ja asianomaiselle rahoituselimelle sekä muille osallistujille.
4. Toimen tiettyjen osien toteuttamisesta tehtävät alihankintasopimukset ovat sallittuja ainoastaan avustussopimuksessa määritellyissä tapauksissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joita ei ole voitu ennakoida selvästi avustussopimuksen tullessa voimaan.
5. Muut kolmannet osapuolet kuin alihankkijat voivat toteuttaa toimeen kuuluvan työn avustussopimuksessa vahvistetuin edellytyksin. Kyseinen kolmas osapuoli ja toteutettava työ on määritettävä avustussopimuksessa.
Kyseisille kolmansille osapuolille aiheutuvat kustannukset voidaan katsoa tukikelpoisiksi, jos kolmas osapuoli täyttää kaikki seuraavat edellytykset:
a)
se olisi rahoituskelpoinen, jos se olisi osallistuja;
b)
se on liitännäisosallistuja tai sillä on osallistujaan oikeudellinen kytkös, joka edellyttää yhteistyötä, joka ei rajoitu toimeen;
c)
se on yksilöity avustussopimuksessa;
d)
se noudattaa osallistujaan avustussopimuksen mukaisesti sovellettavia sääntöjä, jotka koskevat kustannusten tukikelpoisuutta ja menojen valvontaa;
e)
se hyväksyy yhteisvastuullisuuden osallistujan kanssa sille unionin avustukselle, joka vastaa kolmannen osapuolen ilmoittamaa määrää, jos komissio tai asianomainen rahoituselin sitä pyytää.
6. Kolmannet osapuolet voivat myös antaa osallistujan käyttöön voimavaroja toimessa käytettävinä luontoissuorituksina. Kustannukset, joita kolmansille osapuolille aiheutuu niiden maksutta käyttöön antamista luontoissuorituksista, ovat tukikelpoisia, jos ne täyttävät avustussopimuksessa määritetyt ehdot.
7. Toimeen voi kuulua rahoitustukea kolmansille osapuolille asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 137 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut määrät voidaan ylittää, jos se on välttämätöntä toimen tavoitteiden saavuttamiseksi.
8. Toimet, joiden osallistujat ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/17/EY (24), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/18/EY (25) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/81/EY (26) tarkoitettuja hankintaviranomaisia, voivat sisältää esikaupallista hankintaa tai innovatiivisten ratkaisujen hankintaa, myös ensisijaisena tarkoituksena, jos kyseinen hankinta sisältyy työohjelmaan tai -suunnitelmaan ja jos toimen toteuttaminen sitä edellyttää. Tällöin osallistujien toteuttamiin hankintamenettelyihin sovelletaan tämän asetuksen 51 artiklan 2, 4 ja 5 kohdan sääntöjä.
9. Osallistujien on noudatettava toimen toteuttamismaan kansallisia lakeja, määräyksiä ja eettisiä sääntöjä. Osallistujien on tarvittaessa pyydettävä asianomaisilta kansallisilta tai paikallisilta eettisiltä toimikunnilta lupa toimen aloittamiseen.
10. Työ, johon liittyy eläinten käyttöä, on toteutettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 13 artiklan mukaisesti ja noudattaen vaatimusta eläinten tieteellisen käytön korvaamisesta, vähentämisestä ja parantamisesta unionin oikeuden ja erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/63/EU (27) mukaisesti.
24 artikla
Konsortio
1. Konsortion jäsenten, jotka haluavat osallistua toimeen, on nimettävä keskuudestaan koordinaattori, joka on mainittava avustussopimuksessa. Koordinaattori toimii keskeisenä yhteyshenkilönä konsortion jäsenten välillä suhteissa komissioon tai asiasta vastaavaan rahoituselimeen, ellei avustussopimuksessa ole toisin määrätty tai jos avustussopimuksen mukaiset velvoitteet on jätetty täyttämättä.
2. Toimeen osallistuvien konsortion jäsenten on tehtävä sisäinen sopimus, jäljempänä 'konsortiosopimus', jossa vahvistetaan niiden avustussopimuksen mukaiset oikeudet ja velvoitteet toimen toteutuksen osalta, lukuun ottamatta työohjelmassa tai -suunnitelmassa taikka ehdotuspyynnössä mainittuja asianmukaisesti perusteltuja tapauksia. Komissio julkaisee ohjeet tärkeimmistä kysymyksistä, joista osallistujat voivat sopia konsortiosopimuksissaan.
3. Konsortiosopimuksessa voidaan määrätä muun muassa
a)
konsortion sisäisestä organisoinnista;
b)
unionin rahoituksen jakamisesta;
c)
tulosten levittämistä ja käyttöä sekä käyttöoikeuksia koskevista, tämän asetuksen III osaston I luvun sääntöjä sekä avustussopimuksen määräyksiä täydentävistä säännöistä;
d)
sisäisten riitojen ratkaisumenettelystä;
e)
vastuusta, vahingonkorvauksista ja luottamuksellisuutta koskevista järjestelyistä osallistujien välillä.
Konsortion jäsenet voivat tehdä konsortiossa mitä tahansa järjestelyjä, joita ne pitävät sopivina, siinä määrin kuin ne eivät ole ristiriidassa avustussopimuksen tai tämän asetuksen kanssa.
4. Konsortio voi ehdottaa osallistujan lisäämistä tai poistamista tai koordinaattorin vaihtamista asiaa koskevien avustussopimuksen määräysten mukaisesti edellyttäen, että muutos on sopusoinnussa osallistumisehtojen kanssa, ei vaikuta haitallisesti toimen toteuttamiseen eikä ole vastoin yhdenvertaisen kohtelun periaatetta.
III Jakso
Avustusmuodot ja rahoitussäännöt
25 artikla
Avustusmuodot
Avustukset voidaan myöntää missä tahansa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 123 artiklassa säädetyssä muodossa ottaen huomioon toimen tavoitteet.
26 artikla
Kustannusten tukikelpoisuus
1. Kustannusten tukikelpoisuuden edellytykset määritellään asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 126 artiklassa. Kustannukset, jotka aiheutuvat toimen yhteydessä kolmansille osapuolille, voivat olla tukikelpoisia tämän asetuksen säännösten ja avustussopimuksen määräysten mukaisesti.
2. Tukikelpoisia eivät ole kustannukset, jotka eivät täytä 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, mukaan lukien erityisesti tappio- tai maksuvaraukset, kurssitappiot, pääoman tuottoon liittyvät kustannukset, jonkin toisen unionin toimen tai ohjelman yhteydessä korvatut kustannukset, velat ja velanhoitomaksut sekä kohtuuttomat tai perusteettomat menot.
27 artikla
Tukikelpoiset välittömät henkilöstökustannukset
1. Rajoittamatta 26 artiklassa säädettyjen edellytysten soveltamista tukikelpoiset välittömät henkilöstökustannukset on rajoitettu palkkoihin sekä sosiaaliturvamaksuihin ja muihin kansalliseen lainsäädäntöön tai työsopimukseen perustuviin kustannuksiin, jotka sisältyvät toimeen osoitetun henkilökunnan palkkaan.
2. Rajoittamatta 26 artiklassa säädettyjen edellytysten soveltamista tukikelpoisina välittöminä henkilöstökustannuksina voidaan pitää myös toimeen osoitetulle osallistujien henkilökunnalle maksettavaa lisäpalkkaa, mukaan lukien lisäsopimusten perusteella niiden luonteesta riippumatta suoritettavat maksut, 3 kohdassa esitettyyn enimmäismäärään saakka, jos seuraavat lisäedellytykset täyttyvät:
a)
se on osa osallistujan tavanomaisia palkkauskäytäntöjä ja maksetaan johdonmukaisella tavalla aina kun vaatimuksena on samankaltainen työ tai asiantuntemus;
b)
lisämaksujen laskemisperusteet ovat objektiiviset, ja osallistuja soveltaa niitä yleisesti käytettävästä rahoituslähteestä riippumatta.
3. Lisäpalkka voi olla tukikelpoista 8 000 euron määrään asti vuodessa ja henkilöä kohti. Henkilöä, joka ei työskentele toimessa täysipäiväisesti, koskee työaikarajoitus. Työaikarajoitus lasketaan jakamalla 8 000 euroa 31 artiklan mukaisesti lasketun vuotuisen tehokkaan työajan määrällä.
28 artikla
Toimen rahoitus
1. Toimen rahoitus ei saa ylittää tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärää, josta on vähennetty toimen tulot.
2. Toimen tuloja voivat olla
a)
voimavarat, jotka kolmannet osapuolet antavat veloituksetta osallistujien käyttöön varojen siirtoina tai luontoissuorituksina ja joiden arvon osallistuja on ilmoittanut tukikelpoisiksi kustannuksiksi, edellyttäen että kolmas osapuoli on antanut ne varta vasten toimessa käytettäviksi;
b)
toimesta saadut tuotot, paitsi jos ne syntyvät toimen tulosten hyödyntämisestä;
c)
tuotot, jotka syntyvät avustussopimuksen yhteydessä hankitun omaisuuden myynnistä siihen kustannusten arvoon saakka, jonka osallistuja on alun perin kirjannut toimen kustannuksiksi.
3. Kussakin toimessa sovelletaan yhtä tukikelpoisten kustannusten korvausosuutta kaikkiin siinä rahoitettaviin toimintoihin. Enimmäiskorvausosuus vahvistetaan työohjelmassa tai -suunnitelmassa.
4. Horisontti 2020 -puiteohjelman avustus voi olla enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisrahoitusperiaatteen käyttöä.
5. Horisontti 2020 -puiteohjelman avustus on enintään 70 prosenttia innovointitoimien ja ohjelmien yhteisrahoitustoimien tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.
Poikkeuksena siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, Horisontti 2020 -puiteohjelman avustus voi innovointitoimien osalta olla enimmillään 100 prosenttia voittoa tavoittelemattomien oikeussubjektien tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisrahoitusperiaatteen käyttöä.
6. Tässä artiklassa määriteltyjä korvausosuuksia sovelletaan myös tapauksissa, joissa koko toimea tai toimen osaa varten on vahvistettu kiinteinä korvausosuuksina, yksikkökustannusten mukaisina korvauksina tai kertakorvauksina myönnettävä rahoitus.
29 artikla
Välilliset kustannukset
1. Tukikelpoiset välilliset kustannukset määritetään soveltamalla 25 prosentin kiinteää osuutta tukikelpoisista välittömistä kokonaiskustannuksista, joihin ei lueta alihankinnan tukikelpoisia välittömiä kustannuksia eikä kolmansien osapuolten käyttöön antamien voimavarojen kustannuksia silloin, kun kyseisiä voimavaroja ei käytetä avustuksensaajan toimitiloissa, eikä kolmansille osapuolille annettavaa rahoitustukea.
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, välilliset kustannukset voidaan ilmoittaa kertakorvauksena tai yksikkökustannusten mukaisesti maksettavina korvauksina, jos tästä määrätään työohjelmassa tai -suunnitelmassa.
30 artikla
Rahoituksen tasojen arviointi
Horisontti 2020 -puiteohjelman väliarviointiin kuuluu tämän asetuksen 27, 28 ja 29 artiklassa vahvistettuihin uusiin rahoituksen tasoihin liittyvien erilaisten piirteiden arviointi, jossa pyritään arvioimaan, onko uusi lähestymistapa johtanut epätoivottaviin tilanteisiin, joilla olisi kielteisiä vaikutuksia Horisontti 2020 -puiteohjelman houkuttelevuuteen.
31 artikla
Vuotuinen tehokas työaika
1. Tukikelpoisia henkilöstökustannuksia ovat ainoastaan toimeen liittyvää työtä suoraan tekevien henkilöiden tosiasiallisen työajan kustannukset. Osallistujan on toimitettava näyttö tosiasiallisesta työajasta, yleensä ajankäytön seurantajärjestelmän tietoja käyttäen.
2. Täysipäiväisesti toimessa työskentelevien osalta ei vaadita ajankäytön seurantaa. Tällöin osallistujan on allekirjoitettava vakuutus siitä, että kyseinen henkilö on työskennellyt toimessa täysipäiväisesti.
3. Avustussopimuksen on sisällettävä
a)
ajankäytön seurantajärjestelmää koskevat vähimmäisvaatimukset;
b)
vaihtoehto valita joko vuotuisen tehokkaan kiinteän työajan määrä ja henkilöstön tuntikustannusten laskemisen perustana käytettävän vuotuisen tehokkaan työajan määrän määrittelyssä käytetty menetelmä ottaen huomioon osallistujan tavanomaiset kirjanpitokäytänteet.
32 artikla
Pienten ja keskisuurten yritysten omistajat ja muut palkkaa saamattomat luonnolliset henkilöt
Palkkaa saamattomat pk-yritysten omistajat sekä muut palkkaa saamattomat luonnolliset henkilöt voivat laskuttaa henkilöstökustannukset yksikkökustannusten perusteella.
33 artikla
Yksikkökustannukset
1. Komissio voi asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 124 artiklan mukaisesti vahvistaa menetelmät yksikkökustannusten määrittämiseksi. Nämä menetelmät perustuvat
a)
tilastotietoihin ja tai muihin vastaaviin objektiivisiin tietoihin;
b)
tarkastettavissa oleviin osallistujan historiatietoihin.
2. Tukikelpoisia välittömiä henkilöstökustannuksia voidaan rahoittaa yksikkökustannusten mukaisesti, jolloin kustannusten on oltava osallistujan tavanomaisen kustannuslaskentakäytännön mukaisesti määritettyjä ja täytettävä kaikki seuraavat kriteerit:
a)
ne on laskettu osallistujan liikekirjanpitoon kirjattujen henkilöstöstä aiheutuvien tosiasiallisten kokonaiskustannusten perusteella; osallistuja voi mukauttaa kyseisiä kustannuksia budjetoitujen tai arvioitujen tekijöiden perusteella komission määrittämin ehdoin;
b)
ne ovat 26 ja 27 artiklan mukaisia;
c)
niiden avulla voidaan varmistaa, että voitontavoittelun kiellon periaatetta noudatetaan ja että vältytään korvaamasta samoja kustannuksia kahteen kertaan;
d)
ne on laskettu noudattaen asianmukaisesti 31 artiklaa.
34 artikla
Kustannusselvityksiä koskeva lausunto
Kustannusselvityksiä koskevan lausunnon on katettava avustuksen kokonaismäärä, jonka osallistuja hakee maksatukseen tosiasiallisten kustannusten korvauksina ja 33 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuina yksikkökustannusten mukaisina korvauksina lukuun ottamatta kertakorvauksien, kiinteiden määrien ja muiden yksikkökustannusten kuin osallistujan tavanomaisen kustannuslaskentamenettelyn perusteella ilmoitettuja määriä. Lausunto on toimitettava ainoastaan, jos kyseinen määrä on avustuksen loppuerää maksatukseen haettaessa vähintään 325 000 euroa.
35 artikla
Menettelytapoja koskevat lausunnot
1. Osallistujat, jotka laskevat ja hakevat maksatukseen välittömät henkilöstökustannuksensa yksikkökustannusten perusteella 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti, voivat toimittaa komissiolle lausunnon menettelytavoista. Menettelytapojen on täytettävä 33 artiklan 2 kohdan mukaiset ehdot ja avustussopimuksen vaatimukset.
2. Jos komissio hyväksyy menettelytapoja koskevan lausunnon, se pätee kaikkiin asetuksen (EU) N:o 1291/2013 nojalla rahoitettuihin toimiin, ja osallistujan on laskettava kustannukset ja haettava ne maksatukseen sen perusteella. Sen jälkeen kun komissio on hyväksynyt menettelytapoja koskevan lausunnon, se ei voi valittaa mistään hyväksyttyihin menettelytapoihin sisältyvästä systemaattisesta tai toistuvasta virheestä.
36 artikla
Lausuntojen antamiseen oikeutetut tilintarkastajat
1. Edellä 34 ja 35 artiklassa tarkoitetut kustannusselvityksiä ja menettelytapoja koskevat lausunnot antaa riippumaton tilintarkastaja, jolla on kelpoisuus suorittaa kirjanpitoaineiston lakisääteisiä tarkastuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY (28) tai vastaavien kansallisten säännösten mukaisesti, taikka toimivaltainen ja riippumaton virkamies, jos asiasta vastaavat kansalliset viranomaiset ovat vahvistaneet hänen oikeudellisen kelpoisuutensa tarkastaa kyseisen osallistujan tilejä ja jos hän ei ole osallistunut kustannusselvityksen laatimiseen.
2. Tilintarkastajan, joka antaa kustannusselvityksiä ja menettelytapoja koskevan lausunnon, on komission, tilintarkastustuomioistuimen tai Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) pyynnöstä annettava käyttöön tilintarkastukseen liittyvät työpaperit ja muut asiakirjat, joiden perusteella kustannusselvityksiä tai metodologiaa koskeva lausunto annettiin.
37 artikla
Kumulatiivinen rahoitus
Toimeen, johon on myönnetty avustus unionin talousarviosta, voidaan myöntää avustus myös asetuksen (EU) N:o 1291/2013 perusteella edellyttäen, että avustukset eivät kata samoja kustannuseriä.
IV Jakso
Vakuudet
38 artikla
Osallistujien takuurahasto
1. Perustetaan osallistujien takuurahasto, jäljempänä 'takuurahasto', kattamaan riskit, jotka liittyvät siihen, että unionille kuuluvia summia ei saada perityksi takaisin toimista, joihin komissio on myöntänyt avustuksia päätöksen N:o 1982/2006/EY mukaisesti ja joihin komissio tai unionin rahoituselimet ovat myöntäneet avustuksia Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tässä asetuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Takuurahasto korvaa asetuksella (EY) N:o 1906/2006 perustetun osallistujien takuurahaston ja jatkaa sen toimintaa.
2. Takuurahastoa hoidetaan 39 artiklan mukaisesti. Takuurahaston tuottamat korkotulot lisätään takuurahaston varoihin, ja niitä käytetään yksinomaan 39 artiklan 3 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin.
3. Jos korkotulot eivät riitä kattamaan 39 artiklan 3 kohdassa kuvattuja toimenpiteitä, takuurahaston varoja ei käytetä, ja komissio tai asianomainen unionin rahoituselin perii mahdolliset saatavat suoraan osallistujilta tai kolmansilta osapuolilta.
4. Takuurahasto katsotaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaiseksi riittäväksi vakuudeksi. Osallistujilta ei saa hyväksyä eikä vaatia lisävakuuksia eikä -takuita muutoin kuin tämän artiklan 3 kohdassa kuvatuissa tapauksissa.
5. Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistujien, joihin liittyvän riskin takuurahasto kattaa, on maksettava takuurahastoon osuus, jonka suuruus on 5 prosenttia toimeen myönnetystä unionin rahoituksesta. Takuurahastoon maksettu määrä palautetaan toimen päätyttyä osallistujalle koordinaattorin kautta.
6. Edellä 5 kohdassa esitettyä rahoitusosuutta, joka osallistujien on määrä maksaa takuurahastoon, voidaan pienentää Horisontti 2020 -puiteohjelman väliarvioinnin perusteella.
39 artikla
Takuurahaston toiminta
1. Takuurahastoa hallinnoi unioni, jota edustaa osallistujien puolesta toimeenpanevana elimenä komissio avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen mukaisesti.
Komissio voi hallinnoida takuurahastoa suoraan tai antaa takuurahaston varainhoidon joko Euroopan investointipankin tai jonkin sopivan rahoituslaitoksen, jäljempänä 'tallettajapankki', tehtäväksi. Tallettajapankki hallinnoi takuurahastoa komission ohjeiden mukaisesti.
2. Rahoitusosuus, joka osallistujien on määrä maksaa takuurahastoon, voidaan vähentää ensimmäisestä ennakkorahoituserästä ja maksaa takuurahastoon osallistujien puolesta.
3. Jos unionilla on saatavia osallistujalta, komissio voi, tämän rajoittamatta seuraamuksia, joita voidaan määrätä maksun laiminlyöneelle osallistujalle, joko
a)
siirtää tai määrätä tallettajapankin siirtämään saatava suoraan takuurahastosta toimen koordinaattorille. Tämä siirto tehdään sen jälkeen, kun maksun laiminlyöneen osallistujan osallistuminen on päätetty tai kyseinen osallistuja on vetäytynyt toimesta toimen toteuttamisen ollessa edelleen kesken ja muut osallistujat sopivat toimen toteuttamisesta sen alkuperäisiä tavoitteita noudattaen. Takuurahastosta siirretyt saatavat katsotaan unionin rahoitukseksi;
b)
periä tosiasiallisesti kyseisen saatavan takuurahastolta.
Komissio lähettää kyseiselle osallistujalle tai kolmannelle osapuolelle määräyksen maksaa saatava takuurahastoon. Komissio voi tehdä sitä varten perintäpäätöksen asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti.
4. Takaisin perityt määrät katsotaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti takuurahastoon sidotuiksi tuloiksi. Kun kaikki avustukset, joiden riskin takuurahasto kattaa, on toteutettu, komissio perii takuurahastoon jääneet määrät ja ne merkitään unionin talousarvioon, jollei lainsäädäntövallan käyttäjän päätöksistä muuta johdu.
III LUKU
Asiantuntijat
40 artikla
Riippumattomien asiantuntijoiden nimittäminen
1. Komissio ja soveltuvin osin rahoituselimet voivat nimittää riippumattomia asiantuntijoita arvioimaan ehdotuksia 15 artiklan mukaisesti tai neuvomaan tai avustamaan
a)
ehdotusten arvioinnissa;
b)
asetuksen (EU) N:o 1291/2013 mukaisesti toteutettujen toimien ja aikaisempien tutkimus- ja/tai innovointiohjelmien seurannassa;
c)
unionin tutkimus- ja innovointipolitiikan tai -ohjelmien, mukaan lukien Horisontti 2020 -puiteohjelma, täytäntöönpanossa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa ja toiminnassa;
d)
tutkimus- ja innovointiohjelmien arvioinnissa;
e)
unionin tutkimus- ja innovointipolitiikan suunnittelussa, mukaan lukien tulevien ohjelmien valmistelu.
2. Riippumattomat asiantuntijat valitaan heille annettavien tehtävien edellyttämän osaamisen, kokemuksen ja tietämyksen perusteella. Tapauksissa, joissa riippumattomien asiantuntijoiden on käsiteltävä turvallisuusluokiteltuja tietoja, heille on tehtävä ennen nimittämistä asianmukainen turvallisuusselvitys.
Riippumattomat asiantuntijat etsitään ja valitaan käyttäen yksittäisille henkilöille suunnattuja hakemuspyyntöjä sekä alan organisaatioille, kuten tutkimusvirastoille, tutkimuslaitoksille, korkeakouluille, standardointielimille, kansalaisyhteiskunnan järjestöille tai yrityksille, kohdistettuja pyyntöjä, joiden avulla kootaan tietokanta sopivista ehdokkaista.
Komissio tai asianomainen rahoituselin voi tarpeelliseksi katsoessaan ja perustelluissa tapauksissa avoimella tavalla valita tarvittavan osaamisen omaavia asiantuntijoita myös tietokannan ulkopuolelta.
Komission tai asianomaisen rahoituselimen on riippumattomia asiantuntijoita nimittäessään toteutettava tarvittavia toimenpiteitä, joiden avulla tavoitellaan asiantuntijaryhmissä ja arviointilautakunnissa eri osaamisen, kokemuksen sekä tietämyksen, maantieteellisen jakauman ja sukupuolten edustuksen kannalta tasapainoista kokoonpanoa ja ottaen huomioon kyseisen toimen edustaman alan tilanteen. Tapauksen mukaan pyritään myös yksityisen ja julkisen sektorin tasapuoliseen edustukseen.
Komissio tai asianomainen rahoituselin voi pyytää neuvoa-antavilta elimiltä lausuntoja riippumattomien asiantuntijoiden nimittämistä varten. ERC:n tieteen eturintamassa toteutettavia toimia varten komissio nimittää asiantuntijat ERC:n tieteellisen neuvoston ehdotuksesta.
3. Komissio tai asianomainen rahoituselin huolehtii siitä, että asiantuntija, jolla on eturistiriita asiassa, josta hänen on määrä antaa lausunto, ei arvioi tätä nimenomaista asiaa tai anna sitä koskevia neuvoja tai avusta siinä.
4. Kaikki riippumattomien asiantuntijoiden kanssa tapahtuva tiedonvaihto, muun muassa nimittämistä koskevien sopimusten tekeminen ja niihin mahdollisesti tehtävät muutokset, voidaan toteuttaa komission tai asianomaisen rahoituselimen aikaan saamien sähköisten tiedonvaihtojärjestelmien avulla, kuten säädetään asetuksen 287 artiklan 4 kohdassa.
5. Komissiota tai rahoituselimiä asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja päätöksen 2013/743/EU täytäntöönpanossa avustaneiden, yksityishenkilöinä nimitettyjen asiantuntijoiden nimet ja heidän erikoisalansa julkistetaan vähintään kerran vuodessa komission tai asianomaisen rahoituselimen internetsivustolla. Tällaisten tietojen kokoamisessa, käsittelyssä ja julkistamisessa noudatetaan asetusta (EY) N:o 45/2001.
III OSASTO
TULOSTEN HYÖDYNTÄMISTÄ JA LEVITTÄMISTÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT
I LUKU
Avustukset
I Jakso
Tulokset
41 artikla
Tulosten omistus
1. Tulokset ovat sen osallistujan omaisuutta, joka on ne tuottanut.
2. Jos toimen osallistujat ovat yhdessä tuottaneet tulokset ja jos ei voida määritellä kunkin osuutta yhteisistä tuloksista tai jos kyseisiä yhteisiä tuloksia ei voida erottaa asiaankuuluvan teollis- tai tekijänoikeussuojan hakemisen, saamisen tai säilyttämisen vuoksi, osallistujilla on yhteinen omistusoikeus kyseisiin tuloksiin. Yhteisomistajat tekevät sopimuksen yhteisen omistusoikeuden jakamisesta ja käytön ehdoista niille avustussopimuksen nojalla kuuluvien velvoitteiden mukaisesti. Yhteisomistajat voivat päättää olla jatkamatta yhteisomistusta ja ottaa käyttöön vaihtoehtoisen järjestelyn muun muassa siirtämällä omistusosuutensa yhdelle omistajalle siten, että muilla osallistujilla on niihin käyttöoikeudet, kun tulokset on tuotettu.
Jollei yhteisomistusta koskevassa sopimuksessa muuta sovita, kullakin yhteisomistajalla on oikeus myöntää seuraavia ehtoja noudattaen kolmansille osapuolille yhteisessä omistuksessa olevien tulosten hyödyntämiseksi rinnakkaislisenssejä, jotka eivät oikeuta alilisenssien antamiseen:
a)
muille yhteisomistajille on ilmoitettava etukäteen asiasta;
b)
muille yhteisomistajille on suoritettava oikeudenmukainen ja kohtuullinen korvaus.
3. Jos osallistujan henkilöstö tai muut sen palveluksessa olevat osapuolet voivat vaatia oikeuksia tuotettuihin tuloksiin, kyseisen osallistujan on huolehdittava siitä, että oikeuksia on mahdollista käyttää tavalla, joka on sopusoinnussa osallistujalle avustussopimuksen nojalla kuuluvien velvoitteiden kanssa.
42 artikla
Tulosten suojaaminen
1. Jos tuloksia voidaan hyödyntää teollisesti tai kaupallisesti tai voidaan perustellusti olettaa, että niitä voidaan hyödyntää tällä tavalla, tulokset omistavan osallistujan on tutkittava mahdollisuus suojata ne. Jos se on mahdollista, kohtuullista ja olosuhteisiin nähden perusteltua, omistajan on huolehdittava niiden riittävästä suojaamisesta asianmukaiseksi ajaksi ja asianmukaisella maantieteellisellä kattavuudella ottaen asianmukaisesti huomioon tulokset omistavan osallistujan ja toimen muiden osallistujien oikeutetut edut, erityisesti kaupalliset edut.
2. Jos unionin rahoitusta saanut osallistuja ei aio suojata tuottamiaan tuloksia muusta syystä kuin siksi, ettei se ole unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti mahdollista tai ettei tuloksilla ole kaupallisia tai teollisia hyödyntämismahdollisuuksia, eikä aio tulosten suojaamiseksi siirtää niitä jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan sijoittautuneelle toiselle oikeussubjektille, sen on ennen minkäänlaista tulosten levittämistä ilmoitettava asiasta komissiolle tai asianomaiselle rahoituselimelle. Komissio unionin puolesta tai asianomainen rahoituselin voi asianomaiselta osallistujalta luvan saatuaan ottaa kyseiset tulokset omistukseensa ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet niiden suojaamiseksi riittävällä tavalla.
Osallistuja voi kieltäytyä antamasta suostumusta ainoastaan, jos se voi osoittaa, että tämä vahingoittaisi merkittävästi sen oikeutettuja etuja. Tuloksia ei saa levittää ennen kuin komissio tai asianomainen rahoituselin on tehnyt päätöksen olla ottamatta omistukseensa tai päättänyt ottaa omistukseensa kyseiset tulokset ja toteuttanut tarvittavat toimenpiteet niiden suojaamiseksi. Komission tai asianomaisen rahoituselimen on tehtävä tällainen päätös ilman aiheetonta viivytystä. Avustussopimuksessa on asetettava tätä koskevat määräajat.
3. Jos unionin rahoitusta saanut osallistuja aikoo luopua tulosten suojaamisesta tai ei aio jatkaa niiden suojaamista muusta syystä kuin siksi, ettei tuloksilla ole kaupallisia tai teollisia hyödyntämismahdollisuuksia enintään viiden vuoden kuluessa loppumaksun maksamisesta, sen on ilmoitettava tästä komissiolle tai asianomaiselle rahoituselimelle, joka voi jatkaa tai laajentaa suojaamista ottamalla kyseiset tulokset omistukseensa. Osallistuja voi kieltäytyä antamasta suostumusta ainoastaan, jos se voi osoittaa, että tämä vahingoittaisi merkittävästi sen oikeutettuja etuja. Avustussopimuksessa on asetettava tätä koskevat määräajat.
43 artikla
Tulosten hyödyntäminen ja levittäminen
1. Kunkin unionin rahoitusta saaneen osallistujan on tehtävä parhaansa omistamiensa tulosten hyödyntämiseksi taikka huolehdittava erityisesti 44 artiklan mukaisella tulosten siirrolla ja lisensoinnilla siitä, että jokin muu oikeussubjekti hyödyntää ne.
Hyödyntämistä koskevista lisävelvoitteista määrättään avustussopimuksessa. Kun on kyse tutkimustoiminnasta, joka tarjoaa mahdollisuuksia tärkeisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseen, tulosten hyödyntämistä koskeviin lisävelvoitteisiin voi kuulua rinnakkaislisenssien myöntäminen. Tällaisista mahdollisista lisävelvoitteista on mainittava työohjelmassa tai -suunnitelmassa.
2. Jollei teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseen, turvallisuussääntöihin tai oikeutettuihin etuihin liittyvistä rajoituksista muuta johdu, kunkin osallistujan on levitettävä omistamansa tulokset tarkoituksenmukaisella tavalla mahdollisimman pian. Avustussopimuksessa voidaan asettaa tätä koskevia määräaikoja.
Hyödyntämistä koskevista lisävelvoitteista määrätään avustussopimuksessa ja ne on mainittava työohjelmassa tai -suunnitelmassa.
Tieteellisten julkaisujen kautta tapahtuvaan tulosten levittämiseen sovelletaan avoimen saatavuuden (open access) periaatetta avustussopimuksessa määritettävin ehdoin ja edellytyksin. Kustannukset, jotka liittyvät Horisontti 2020 -puiteohjelmasta rahoitettavan tutkimustoiminnan tuloksena saatavien tieteellisten julkaisujen avoimeen saatavuuteen ja jotka syntyvät toimen keston aikana, ovat korvauskelpoisia avustussopimuksen ehtojen mukaisesti. Asetuksen (EU) 1291/2013 18 artiklan mukaisesti avustussopimuksessa ei saa asettaa julkaisujen avointa saatavuutta koskevia ehtoja, jotka aiheuttaisivat julkaisemiseen liittyviä lisäkustannuksia toimen päätökseen saattamiseen jälkeen.
Tutkimusaineistojen levittämistä varten avustussopimuksessa voidaan tutkimusaineistojen avoimeen saatavuuteen ja säilyttämiseen liittyen vahvistaa ehdot ja edellytykset, joiden mukaisesti kyseisten tulosten avoimesta saatavuudesta huolehditaan erityisesti ERC:n ja FET-ohjelmaan kuuluvien tieteen eturintamassa toteutettavien toimien osalta tai muilla asianmukaisilla aloilla, ja ottaen huomioon osallistujien oikeutetut edut sekä tietosuojasääntöihin, turvallisuussääntöihin tai teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvät rajoitukset. Tällaisessa tapauksessa työohjelmassa tai -suunnitelmassa on mainittava, edellytetäänkö tutkimusaineistojen levittämistä avoimen saatavuuden avulla.
Kaikista levittämistoimenpiteistä on ilmoitettava etukäteen muille osallistujille. Osallistuja voi ilmoituksen saatuaan kieltäytyä hyväksymästä suunniteltuja levittämistoimenpiteitä, jos se voi osoittaa, että ne vahingoittaisivat merkittävästi sen tuloksiin tai tausta-aineistoon liittyviä oikeutettuja etuja. Tällaisissa tapauksissa levittämistä ei saa toteuttaa ilman, että toteutetaan asianmukaiset toimet näiden oikeutettujen etujen turvaamiseksi. Avustussopimuksessa on asetettava tätä koskevat määräajat.
3. Komission tai asianomaisen rahoituselimen suorittamaa seurantaa ja tulosten levittämistä varten osallistujien on annettava käyttöön kaikki tiedot tulosten hyödyntämiseen ja levittämiseen liittyvistä toimistaan ja tarvittavat asiakirjat avustussopimuksessa määriteltyjen ehtojen mukaisesti. Ellei tietoja toimittaneiden osallistujien oikeutetuista eduista muuta johdu, kyseiset tiedot on julkistettava. Avustussopimuksessa on muun muassa asetettava tällaisia tiedonantovelvoitteita koskevat määräajat.
4. Kaikkiin tuloksiin liittyviin patenttihakemuksiin, standardeihin, julkaisuihin tai muihin, myös sähköisiin, levittämisen muotoihin, on mahdollisuuksien mukaan sisällytettävä maininta siitä, että toimeen on saatu unionin rahoitustukea; maininnassa voidaan käyttää myös visuaalisia keinoja. Kyseistä mainintaa koskevat ehdot määritetään avustussopimuksessa.
44 artikla
Tulosten siirto ja lisensointi
1. Jos osallistuja siirtää tulosten omistusoikeuden, sen on siirrettävä siirronsaajalle myös kyseisiin tuloksiin liittyvät avustussopimuksen mukaiset velvoitteensa, mukaan lukien velvoite siirtää ne mahdollisille tuleville siirronsaajille.
Jos muilla osallistujilla on edelleen käyttöoikeudet siirrettäviin tuloksiin tai jos he voivat yhä pyytää käyttöoikeuksien myöntämistä niihin, osallistujan, joka aikoo siirtää tulokset, on ilmoitettava asiasta etukäteen muille osallistujille ja annettava näille riittävät tiedot tulosten aiotusta uudesta omistajasta, jotta nämä voisivat analysoida suunnitellun siirron vaikutusta mahdolliseen käyttöoikeuksiensa käyttöön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta luottamuksellisuutta koskevia velvoitteita, jotka aiheutuvat laeista tai määräyksistä sulautumisten ja yritysostojen tapauksessa.
Ilmoituksen saatuaan osallistuja voi kieltäytyä hyväksymästä omistusoikeuden siirtoa, jos se voi osoittaa, että suunniteltu siirto vaikuttaisi haitallisesti sen käyttöoikeuksien käyttöön. Tällaisissa tapauksissa siirtoa ei saa tehdä ennen kuin asianomaiset osallistujat ovat päässeet keskenään sopimukseen asiasta. Avustussopimuksessa on asetettava tätä koskevat määräajat.
Muut osallistujat voivat kuitenkin etukäteen tehtävällä kirjallisella sopimuksella luopua oikeudestaan etukäteisilmoitukseen ja siirron vastustamiseen tapauksissa, joissa omistusoikeus siirretään yhdeltä osallistujalta erikseen nimetylle kolmannelle osapuolelle.
2. Edellyttäen, että tulosten käyttöoikeuksia voidaan käyttää ja että tulokset omistava osallistuja noudattaa mahdollisia hyödyntämistä koskevia lisävelvoitteita, tulokset omistava osallistuja voi myöntää lisenssejä tai myöntää muuten oikeuden tulosten käyttöön mille tahansa oikeussubjektille, myös yksinomaisesti. Tuloksiin voidaan myöntää yksinomaisia lisenssejä, jos kaikki muut asianomaiset osallistujat ovat vahvistaneet kirjallisesti luopuvansa käyttöoikeuksistaan kyseisiin tuloksiin.
3. Jos tulokset ovat unionin rahoitusta saaneiden osallistujien tuottamia, avustussopimuksessa voidaan määrätä, että komissio tai rahoituselin voi kieltäytyä hyväksymästä omistusoikeuden siirtoa tai yksinomaisen lisenssin myöntämistä kolmannelle osapuolelle, joka on sijoittautunut Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioitumattomaan kolmanteen maahan, jos se katsoo, että tällainen omistusoikeuden siirto tai lisenssin myöntäminen ei edistä unionin talouden kilpailukyvyn kehittämistä tai että se on ristiriidassa eettisten periaatteiden tai turvallisuusnäkökohtien kanssa.
Tällaisissa tapauksissa omistusoikeutta ei saa siirtää eikä yksinomaista lisenssiä myöntää ennen kuin on osoitettu komissiota tai asianomaista rahoituselintä tyydyttävällä tavalla, että käyttöön otetaan riittävät suojatoimenpiteet.
Avustussopimuksessa on tarvittaessa määrättävä, että kaikista suunnitelluista omistusoikeuden siirroista tai yksinomaisten lisenssien myöntämisistä on ilmoitettava etukäteen komissiolle tai asianomaiselle rahoituselimelle. Avustussopimuksessa on asetettava tätä koskevat määräajat.
II Jakso
Tausta-aineiston ja tulosten käyttöoikeudet
45 artikla
Tausta-aineisto
Osallistujien on yksilöitävä toimessaan käyttämänsä tausta-aineisto vapaamuotoisesti kirjallisessa sopimuksessa.
46 artikla
Käyttöoikeuksia koskevat periaatteet
1. Käyttöoikeuksien käyttöä koskevat pyynnöt ja käyttöoikeuksista luopuminen on tehtävä kirjallisesti.
2. Jollei niiden tulosten tai sen tausta-aineiston omistaja, joihin käyttöoikeutta pyydetään, toisin sovi, käyttöoikeudet eivät anna oikeutta myöntää alilisenssejä.
3. Saman toimen osallistujien on ennen avustussopimukseen liittymistään ilmoitettava toisilleen kaikista tausta-aineistonsa käyttöoikeuksien myöntämistä koskevista oikeudellisista rajoituksista. Kaikissa osallistujan tämän jälkeen tekemissä sopimuksissa on varmistettava, että kaikkia käyttöoikeuksia voidaan käyttää.
4. Jos jonkin osallistujan osallistuminen toimeen päättyy, päättyminen ei vaikuta kyseisen osallistujan velvollisuuteen myöntää käyttöoikeudet avustussopimuksessa vahvistetuin ehdoin ja edellytyksin.
5. Konsortiosopimuksessa voidaan määrätä, että jos osallistuja laiminlyö velvollisuutensa ja laiminlyöntiä ei korjata, kyseinen osallistuja menettää käyttöoikeutensa.
47 artikla
Täytäntöönpanoa varten tarvittavat käyttöoikeudet
1. Osallistujalla on oltava käyttöoikeudet saman toimen toisen osallistujan tuloksiin, jos se tarvitsee kyseisiä tuloksia oman työnsä suorittamiseksi toimessa.
Tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä ilman maksua.
2. Osallistujalla on oltava käyttöoikeudet saman toimen toisen osallistujan tausta-aineistoon, jos se tarvitsee kyseistä tausta-aineistoa oman työnsä suorittamiseksi toimessa ja jollei 43 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista rajoituksista muuta johdu.
Tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä ilman maksua, jolleivät osallistujat sovi toisin ennen liittymistään avustussopimukseen.
48 artikla
Täytäntöönpanoa varten tarvittavat käyttöoikeudet
1. Osallistujalla on oltava käyttöoikeudet saman toimen toisen osallistujan tuloksiin, jos se tarvitsee kyseisiä tuloksia omien tulostensa hyödyntämiseksi.
Jollei sopimuksesta muuta johdu, tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin.
2. Osallistujalla on oltava käyttöoikeudet saman toimen toisen osallistujan tausta-aineistoon, jos se tarvitsee kyseistä tausta-aineistoa omien tulostensa hyödyntämiseksi ja jollei 46 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista rajoituksista muuta johdu.
Jollei sopimuksesta muuta johdu, tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin.
3. Jollei konsortiosopimuksessa toisin määrätä, myös jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan sijoittautuneelle liitännäisosallistujalle on myönnettävä käyttöoikeudet tuloksiin ja - jollei 46 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista rajoituksista muuta johdu - tausta-aineistoon oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin, jos kyseisiä tuloksia ja tausta-aineistoa tarvitaan sen osallistujan tuottamien tulosten hyödyntämiseksi, johon sillä on liitännäissuhde. Tällaiset käyttöoikeudet on pyydettävä ja saatava suoraan tulokset tai tausta-aineiston omistavalta osallistujalta, jollei 46 artiklan 2 kohdan mukaisesti ole toisin sovittu.
4. Edellä 1, 2 tai 3 kohdassa tarkoitettuja käyttöoikeuksia koskeva pyyntö voidaan tehdä yhden vuoden kuluessa toimen päättymisestä, elleivät osallistujat sovi muusta määräajasta.
49 artikla
Unionin ja jäsenvaltioiden käyttöoikeudet
1. Unionin toimielimillä, elimillä ja laitoksilla on unionin politiikkojen tai ohjelmien asianmukaisesti perusteltua kehittämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa varten käyttöoikeudet ainoastaan unionin rahoitusta saaneen osallistujan tuloksiin. Tällaiset käyttöoikeudet rajoitetaan muuhun kuin kaupallisessa tai kilpailutarkoituksessa tapahtuvaan käyttöön.
Tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä ilman maksua.
2. Unionin toimielimillä, elimillä ja laitoksilla sekä jäsenvaltioiden viranomaisilla on asetuksen (EU) N:o 1291/2013 liitteessä I olevassa III osassa asetetun yhteiskunnallisten haasteiden painopistealueen erityistavoitteeseen "Turvalliset yhteiskunnat - Euroopan ja sen kansalaisten vapauden ja turvallisuuden suojaaminen" kuuluvien toimien osalta kyseisen alan politiikkojensa tai ohjelmiensa kehittämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa varten tarvittavat käyttöoikeudet unionin rahoitusta saaneen osallistujan tuloksiin. Tällaiset käyttöoikeudet rajoitetaan muuhun kuin kaupallisessa tai kilpailutarkoituksessa tapahtuvaan käyttöön. Tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä ilman maksua ja kahdenvälisen sopimuksen puitteissa, jolla määritetään erityisehdot, joilla varmistetaan, että näitä käyttöoikeuksia käytetään ainoastaan aiottuun tarkoitukseen ja että asianmukaiset luottamuksellisuutta koskevat velvoitteet ovat olemassa. Kyseiset käyttöoikeudet eivät ulotu osallistujan tausta-aineistoon. Pyynnön esittäneet jäsenvaltion, unionin toimielimen, elimen tai laitoksen on annettava tällainen pyyntö kaikkien jäsenvaltioiden tiedoksi. Turvallisuusluokiteltuihin tietoihin sovelletaan komission turvallisuussääntöjä.
IV OSASTO
ERITYISSÄÄNNÖKSET
50 artikla
Palkinnot
1. Unionin rahoitus voidaan myöntää asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 VII osastossa ja asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 määriteltyjen palkintojen muodossa.
2. Myönnettävien palkintojen edellytyksenä on asianmukaisten julkistamisvelvoitteiden hyväksyminen. Tulosten levittämiseen sovelletaan tämän asetuksen III osastoa. Työohjelma ja -suunnitelma voivat sisältää erityisiä tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevia velvoitteita.
51 artikla
Hankinnat, esikaupalliset hankinnat ja innovatiivisten ratkaisujen julkiset hankinnat
1. Komission omaan lukuunsa tai yhdessä jäsenvaltioiden kanssa suorittamiin hankintoihin sovelletaan asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 vahvistettuja, julkisia hankintoja koskevia sääntöjä.
2. Unionin rahoitus voidaan myöntää esikaupallisten hankintojen tai innovatiivisten ratkaisujen julkisten hankintojen muodossa siten, että hankinnat suorittaa komissio tai asianomainen rahoituselin omaan lukuunsa tai yhdessä jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden hankintaviranomaisten kanssa.
Hankintamenettelyissä
a)
on noudatettava avoimuuden, syrjimättömyyden, tasapuolisen kohtelun, moitteettoman varainhoidon ja oikeasuhteisuuden periaatteita, kilpailusääntöjä sekä soveltuvin osin direktiivejä 2004/17/EY, 2004/18/EY ja 2009/81/EY tai, kun komissio toimii omaan lukuunsa, asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012;
b)
voidaan soveltaa erityisehtoja, jotka voivat koskea muun muassa hankittujen toimintojen suorituspaikan rajoittamista esikaupallisen hankinnan osalta jäsenvaltioiden ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneiden maiden alueelle, jos tämä voidaan asianmukaisesti perustella toimien tavoitteilla;
c)
voidaan sallia useampien hankintasopimusten tekeminen samassa menettelyssä (useiden hankintalähteiden käyttö);
d)
on myönnettävä hankintasopimukset kokonaistaloudellisesti edullisimmille tarjouksille.
3. Jos tarjouspyynnössä ei toisin määrätä, komission suorittaman hankinnan yhteydessä tuotetut tulokset ovat unionin omaisuutta.
4. Esikaupallisia hankintoja koskevissa sopimuksissa on oltava omistusoikeutta, käyttöoikeuksia ja lisensointia koskevia erityismääräyksiä, jotta voidaan varmistaa tulosten mahdollisimman laaja käyttöönotto ja välttää perusteettoman edun saaminen. Toimeksisaaja, joka tuottaa tuloksia esikaupallisen hankinnan yhteydessä, omistaa vähintään tuloksiin liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet. Hankintaviranomaisilla on oltava vähintään tulosten maksuttomat käyttöoikeudet omaa käyttöä varten sekä oikeus myöntää tai velvoittaa osallistuvat toimeksisaajat myöntämään rinnakkaislisenssejä kolmansille osapuolille tulosten hyödyntämiseksi oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin ilman oikeutta myöntää alilisenssejä. Jos toimeksisaaja ei hyödynnä tuloksia kaupallisesti tietyn ajan kuluessa esikaupallisen hankinnan jälkeen sopimuksessa määritellyllä tavalla, sen on siirrettävä kaikki tulosten omistusoikeudet hankintaviranomaisille.
5. Innovatiivisten ratkaisujen julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin voidaan sisällyttää omistusoikeutta, käyttöoikeuksia ja lisensointia koskevia erityismääräyksiä, jotta voidaan varmistaa tulosten mahdollisimman laaja käyttöönotto ja välttää perusteettoman edun saaminen.
52 artikla
Rahoitusvälineet
1. Rahoitusvälineet on toteutettava asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/201 VIII osaston mukaisesti, ja ne voidaan toteuttaa missä tahansa kyseisessä osastossa tarkoitetussa muodossa ja yhdistää toisiinsa tai muihin unionin talousarviosta, myös asetuksen (EU) N:o 1291/2013 nojalla, rahoitettaviin avustuksiin.
2. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 140 artiklan 6 kohdan toisesta alakohdasta poiketen asetuksen (EU) N:o 1291/2013 mukaisesti perustetusta rahoitusvälineestä saatavat tulot ja vuotuiset palautukset sidotaan asetuksen (EU) N:o 966/2012 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti kyseiseen rahoitusvälineeseen.
3. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 140 artiklan 6 kohdan toisesta alakohdasta poiketen sekä päätöksellä N:o 1982/2006 perustetusta riskinjakorahoitusvälineestä että päätöksellä N:o 1639/2006/EY perustetun kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuen välineen (High Growth and Innovative SME Facility, GIF) käynnistysvaihetta koskevasta osasta (GIF1) saatavat tulot ja vuotuiset palautukset sidotaan niitä seuraaviin asetuksen (EU) N:o 1291/2013 mukaisiin rahoitusvälineisiin.
53 artikla
Pk-yrityksille kohdennettu väline
1. Ainoastaan pk-yritykset voivat osallistua asetuksen (EU) N:o 1291/2013 22 artiklassa tarkoitetun pk-yrityksille kohdennetun välineen mukaisiin ehdotuspyyntöihin. Ne voivat tehdä yhteistyötä muiden yritysten ja tutkimuslaitosten tai yliopistojen kanssa.
2. Kun yritys on hyväksytty pk-yritykseksi, tämä oikeudellinen asema säilyy koko hankkeen keston ajan myös silloin, kun yritys ylittää myöhemmin kasvun takia pk-yritysten määritelmän kynnysarvot.
3. Pk-yrityksille kohdennetun välineen tai rahoituselinten tai komission pk-yrityksille suuntaamien avustusten tapauksessa avustussopimuksessa voi olla erityisesti omistusoikeutta, käyttöoikeuksia sekä tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevia erityismääräyksiä.
54 artikla
Nopeutetun innovoinnin väline
1. Edellä 6 artiklan mukaisesti kaikki oikeussubjektit voivat osallistua nopeutetun innovoinnin välineeseen liittyvään toimeen. Tästä välineestä rahoitettavat toimet ovat innovointitoimia. Nopeutetun innovoinnin välinettä koskeva ehdotuspyyntö on tarkoitettu kaikille ehdotuksille, jotka koskevat asetuksen (EU) N:o 1291/2013 liitteessä I olevan II osan 1 kohdassa esitettyyn erityistavoitteeseen "Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa" ja saman asetuksen liitteessä I olevan III osan 1-7 kohdassa esitettyyn erityistavoitteeseen "Yhteiskunnalliset haasteet" kuuluvia teknologian aloja.
2. Ehdotuksia voidaan jättää milloin tahansa. Komissio käynnistää vuotta kohti kolme hakuerien koontipäivää ehdotusten arvioimiseksi. Hakuerien koontipäivän ja avustussopimuksen allekirjoittamisajankohdan tai avustuspäätöksen tiedoksiantamispäivän välinen aika saa olla enintään kuusi kuukautta. Ehdotukset asetetaan paremmuusjärjestykseen toteutuksen vaikutusten, laadun ja tehokkuuden sekä huippuosaamisen tason perusteella antamalla vaikutusperusteelle suurempi painoarvo. Yhteen toimeen voi osallistua korkeintaan viisi oikeussubjektia. Avustuksen määrä saa olla enintään 3 miljoonaa euroa.
55 artikla
Muut erityissäännökset
1. Turvallisuuteen liittyviä toimintoja sisältävien toimien tapauksessa avustussopimuksessa voi olla erityismääräyksiä, jotka koskevat erityisesti esikaupallista hankintaa, innovatiivisten ratkaisujen hankintaa, konsortion kokoonpanon muutoksia, turvallisuusluokiteltuja tietoja, tulosten hyödyntämistä ja levittämistä, tutkimusjulkaisujen avointa saatavuutta omistusoikeuden siirtoa ja lisensointia.
2. Olemassa olevia tai uusia tutkimusinfrastruktuureja tukevien toimien tapauksessa, avustussopimuksessa voi olla infrastruktuurin käyttäjiä ja käyttäjien infrastruktuuriin pääsyä koskevia erityismääräyksiä.
3. ERC:n tieteen eturintamassa toteutettavien toimien tapauksessa avustussopimuksessa voi olla erityisesti käyttöoikeuksia, siirrettävyyttä ja tulosten levittämistä koskevia erityismääräyksiä tai erityismääräyksiä, joita sovelletaan osallistujiin, tutkijoihin ja kaikkiin osapuoliin, joita toimi koskee.
4. Koulutus- ja liikkuvuustoimien tapauksessa avustussopimuksessa voi olla toimesta hyötyviä tutkijoita koskevia sitoumuksia sekä omistusoikeutta, käyttöoikeuksia ja siirrettävyyttä koskevia erityismääräyksiä.
5. Koordinointi- ja tukitoimien tapauksessa avustussopimuksessa voi olla erityisesti omistusoikeutta, käyttöoikeuksia sekä tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevia erityismääräyksiä.
6. EIT:n osaamis- ja innovointiyhteisöjen tapauksessa avustussopimuksessa voi olla erityisesti omistusoikeutta, käyttöoikeuksia sekä tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevia erityismääräyksiä.
V OSASTO
LOPPUSÄÄNNÖKSET
56 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttö
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle Horisontti 2020 -ohjelman keston ajaksi 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 1 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevan 1 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
57 artikla
Kumoaminen ja siirtymäsäännökset
1. Kumotaan asetus (EY) N:o 1906/2006 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen.
2. Tämän asetuksen estämättä toimia voidaan jatkaa, muuttaa tai peruuttaa kokonaan tai osittain aina niiden päättämiseen saakka, ja komissio tai rahoituselimet voivat myöntää rahoitustukea päätöksen N:o 1982/2006/EY tai minkä tahansa muun kyseiseen tukitoimeen 31 päivänä joulukuuta 2013 sovellettavan lainsäädännön mukaisesti, jota sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.
3. Kaikki asetuksella (EY) N:o 1906/2006 perustetussa osallistujien takuurahastossa olevat summat sekä kaikki sen oikeudet ja velvoitteet siirretään uudelle takuurahastolle 31 päivästä joulukuuta 2013 alkaen. Päätöksen N:o 1982/2006/EY nojalla toteutettuihin toimiin osallistujat, jotka allekirjoittavat avustussopimuksen 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen, maksavat osuutensa takuurahastoon.
58 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 11 päivänä joulukuuta 2013.