PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 716/2014
ze dne 27. června 2014
o zřízení pilotního společného projektu na podporu provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na čl. 15a odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem projektu výzkumu a vývoje uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR) je modernizace uspořádání letového provozu (dále jen „ATM“) v Evropě; představuje technologický pilíř jednotného evropského nebe. Tento projekt má Unii do roku 2030 poskytnout vysoce výkonnou infrastrukturu uspořádání letového provozu, která umožní bezpečný a ekologicky šetrný provoz a rozvoj letecké dopravy.
(2)
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 409/2013 (2) stanovilo požadavky týkající se obsahu společných projektů, jejich stanovení, přijímání, realizace a sledování. Stanoví, že společné projekty musí být prováděny na základě zaváděcího programu prostřednictvím realizačních projektů koordinovaných zaváděcím manažerem.
(3)
Podle prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 je cílem společného projektu včasné, koordinované a synchronizované zavedení funkcí ATM, jež jsou připraveny k realizaci a přispívají k dosažení zásadních provozních změn určených v evropském hlavním plánu ATM. Do společného projektu mají být zahrnuty pouze ty funkce ATM, které vyžadují synchronizované zavádění a které významně přispívají k výkonnostním cílům celé Unie.
(4)
Na žádost Komise vypracoval společný podnik SESAR předběžný návrh prvního společného projektu, nazvaný „pilotní společný projekt“.
(5)
Komise předběžný návrh analyzovala a přezkoumala, přičemž jí byli nápomocni Evropská agentura pro bezpečnost letectví, Evropská obranná agentura, manažer struktury vzdušného prostoru, orgán pro kontrolu výkonnosti, Eurocontrol, evropské normalizační organizace a Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae).
(6)
Komise následně provedla nezávislou celkovou analýzu nákladů a přínosů a příslušné konzultace s členskými státy a relevantními zúčastněnými stranami.
(7)
Na tomto základě Komise vytvořila návrh pilotního společného projektu. V souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013 schválila skupina civilních uživatelů vzdušného prostoru SESAR návrh dne 30. dubna 2014, poskytovatelé letových navigačních služeb návrh schválili dne 30. dubna 2014, provozovatelé letišť návrh schválili dne 29. dubna 2014, manažer struktury vzdušného prostoru návrh schválil dne 25. dubna 2014 a evropské vnitrostátní meteorologické služby návrh schválily dne 30. dubna 2014.
(8)
Pilotní společný projekt určil šest funkcí ATM, jmenovitě rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Extended Arrival Management and Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas), integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput), flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route), kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management), globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management) a sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing). Zavedení těchto šesti funkcí ATM by mělo být povinné.
(9)
Funkce rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s velkou hustotou letového provozu má zlepšit přesnost příletové dráhy letu a usnadnit řazení provozu v dřívější fázi, což umožní snížit spotřebu paliva a omezit dopad na životní prostředí ve fázích klesání/příletu. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Synchronizace provozu“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(10)
Funkce integrace a propustnost letiště má zvýšit bezpečnost a propustnost dráhy, což se pozitivně projeví ve spotřebě paliva, menším zpoždění a zvýšení kapacity letišť. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Integrace a propustnost letiště“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(11)
Funkce flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě má umožnit efektivnější využívání vzdušného prostoru, a zajistit tak významné přínosy v souvislosti se spotřebou paliva a menším zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového systému řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(12)
Funkce kooperativní řízení využití sítě má zlepšit kvalitu a včasnost síťových informací sdílených všemi zúčastněnými stranami ATM, což zajistí významné přínosy v podobě zvýšení produktivity letových navigačních služeb (dále jen „ANS“) a snížení nákladů vzniklých zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Kooperativní řízení využití sítě a dynamické vyvažování kapacity“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(13)
Funkce globální informační řídicí systém - počáteční fáze, sestávající ze souboru služeb poskytovaných a využívaných prostřednictvím systémů podporujících globální informační řídicí systém (System Wide Information Management; SWIM) v rámci sítě založené na internetovém protokolu, má významně zvýšit produktivitu ANS. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „SWIM“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(14)
Funkce sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze, spolu s výkonnějším zpracováním letových údajů, má zlepšit předvídatelnost dráhy letu letadel ve prospěch uživatelů vzdušného prostoru, manažera struktury vzdušného prostoru a poskytovatelů ANS, což bude znamenat méně taktických zásahů a zdokonalenou eliminaci konfliktů. Očekává se pozitivní dopad na produktivitu ANS, úsporu paliva a variabilitu zpoždění. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM, a prostřednictvím využívání sdílených informací o dráze letu nepřímo podporuje další klíčové prvky, jimiž se zabývají ostatní funkce ATM.
(15)
Aby bylo plně dosaženo přínosů z pilotního společného projektu, očekává se, že jeho části budou provádět i určití provozní uživatelé ze třetích zemí. Jejich zapojení by měl zajistit zaváděcí manažer v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013. Zapojením provozních uživatelů ze třetích zemí není dotčeno rozdělení pravomocí ve vztahu k letovým navigačním službám a funkcím ATM.
(16)
S cílem pomoci dotčeným provozním uživatelům při zavádění funkcí ATM by měla Komise zveřejnit nezávazné referenční materiály, mimo jiné podpůrné materiály pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, plán potřeb standardizace a regulace a celkovou analýzu nákladů a přínosů na podporu pilotního společného projektu. Podpůrné materiály by měly být případně vypracovány v souladu s postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (3) se zapojením vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s uvedeným nařízením.
(17)
Provádění pilotního společného projektu by mělo být v největší možné míře sledováno s využitím stávajících monitorovacích mechanismů a konzultačních struktur, aby se zapojili všichni provozní uživatelé.
(18)
Měly by být zřízeny vhodné mechanismy pro přezkum tohoto nařízení, do nichž bude zapojen zaváděcí manažer, jenž by měl zajišťovat koordinaci a spolupráci se subjekty uvedenými v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013, konkrétně s vnitrostátními dozorovými orgány, ozbrojenými silami, společným podnikem SESAR, manažerem struktury vzdušného prostoru a výrobním průmyslem, které zejména umožní Komisi, aby toto nařízení podle potřeby změnila. V souladu s čl. 9 odst. 7 písm. c) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 by zaváděcí manažer měl zohlednit dopad na státní a kolektivní obranné schopnosti. Koordinace s ozbrojenými silami v rámci pilotního společného projektu zůstává prioritou v souladu s obecným prohlášením členských států k vojenským otázkám vztahujícím se k jednotnému evropskému nebi (4). Podle tohoto prohlášení mají členské státy především rozšiřovat civilně-vojenskou spolupráci a usnadňovat spolupráci mezi vojenskými silami členských států ve všech záležitostech uspořádání letového provozu, pokud a nakolik je považována dotčenými členskými státy za potřebnou.
(19)
V souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (5) není uplatňováním tohoto nařízení dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany. Toto nařízení se nevztahuje na vojenské činnosti a výcvik.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se zřizuje první společný projekt, dále jen „společný pilotní projekt“. Společný pilotní projekt identifikuje první soubor funkcí ATM, jež mají být včas, koordinovaně a synchronizovaně zavedeny, aby bylo dosaženo zásadních provozních změn vyplývajících z evropského hlavního plánu ATM.
2. Toto nařízení se použije na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN) a systémy pro letové navigační služby určené v příloze I nařízení (ES) č. 552/2004. Použije se na uživatele uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013.
Kromě nich se použijí tyto definice:
1)
„rozhodováním na základě spolupráce v oblasti letišť (A-CDM)“ se rozumí proces, v jehož rámci se rozhodnutí týkající se uspořádání toku a kapacity letového provozu (dále jen „ATFCM“) na letištích přijímají na základě interakce provozních uživatelů a dalších subjektů zapojených do ATFCM a jehož cílem je zmenšení zpoždění, zvýšená předvídatelnost událostí a optimalizované využití zdrojů;
2)
„provozním plánem letiště“ se rozumí jediný, společný a kolektivně schválený průběžný plán, dostupný všem zúčastněným stranám letiště, jehož účelem je zajistit společný přehled o situaci a vytvořit základ, z něhož mohou vycházet rozhodnutí zúčastněných stran týkající se optimalizace procesu;
3)
„operačním plánem sítě“ se rozumí plán, včetně jeho podpůrných nástrojů, zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli s cílem organizovat své provozní činnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami obsaženými ve strategickém plánu sítě. Část operačního plánu sítě, jejíž návrh je specifický pro evropskou síť tratí, zahrnuje plán optimalizace evropské sítě leteckých tratí;
4)
„provozováním funkce ATM“ se rozumí, že dotyčná funkce ATM je zavedena a plně se využívá v každodenním provozu;
5)
„cílovým datem zavedení“ se rozumí datum, dokdy má být dokončeno zavádění dotyčné funkce ATM a dokdy má být tato funkce plně využívána v provozu.
Článek 3
Funkce ATM a jejich zavedení
1. Pilotní společný projekt zahrnuje tyto funkce ATM:
a)
rozšířené řízení příletů (Extended Arrival Management) a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas);
b)
integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput);
c)
flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route);
d)
kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management);
e)
globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management);
f)
sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing).
Uvedené funkce ATM jsou popsány v příloze.
2. Provozní uživatelé uvedení v příloze a manažer struktury vzdušného prostoru zavedou funkce ATM uvedené v odstavci 1 a provedou související provozní postupy umožňující jejich hladký provoz v souladu s přílohou a prováděcím nařízením Komise (EU) č. 409/2013. Vojenští provozní uživatelé uvedené funkce ATM zavedou pouze v rozsahu nezbytném pro dodržení požadavků bodu 4 části A přílohy II nařízení (ES) č. 552/2004.
Článek 4
Referenční a podpůrné materiály
Komise zveřejní na svých internetových stránkách tyto referenční a podpůrné materiály pro zavedení funkcí ATM uvedených v čl. 3 odst. 1:
a)
orientační seznam podpůrných materiálů pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, včetně cílových dat pro dodání;
b)
orientační plán potřeb standardizace a regulace, včetně odkazů na prováděcí pravidla a specifikace Společenství vypracované v souladu s články 3 a 4 nařízení (ES) č. 552/2004, a související cílová data pro dodání;
c)
celková analýza nákladů a přínosů, na jejímž základě provozní uživatelé schválili pilotní společný projekt.
Článek 5
Sledování
Komise provádí sledování podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zejména prostřednictvím těchto nástrojů pro plánování a podávání zpráv:
a)
mechanismů pro plánování evropského hlavního plánu ATM a podávání zpráv o jeho provádění;
b)
strategického a operačního plánu sítě;
c)
plánů výkonnosti, zejména prostřednictvím informací uvedených v čl. 11 odst. 3 písm. c), čl. 11 odst. 5 a v bodě 2 přílohy II prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (6);
d)
výkazních tabulek ohledně nákladů na letové navigační služby, zejména prostřednictvím informací uvedených v řádku 3.8 tabulky 1 a v bodě 2 písm. m) přílohy II a v řádcích 2.1 až 2.4 tabulky 3 přílohy VII prováděcího nařízení Komise (EU) č. 391/2013 (7);
e)
sledování provádění projektů uvedených v článku 10 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zaváděcím manažerem;
f)
mechanismů pro plánování funkčních bloků vzdušného prostoru a podávání zpráv o jejich provádění;
g)
mechanismů pro plánování standardizace a podávání zpráv o jejím provádění.
Článek 6
Přezkum
Komise toto nařízení přezkoumá na základě informací a doporučení poskytnutých zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 poté, co provedl koordinaci a konzultace stanovené článkem 9 uvedeného nařízení, informací získaných v rámci sledování podle článku 5 a technologického vývoje v oblasti ATM a výsledky přezkumu předloží Výboru pro jednotné nebe.
Přezkum se týká zejména těchto aspektů:
a)
pokroku při zavádění funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1;
b)
využití stávajících pobídek pro provádění pilotního společného projektu a možností nových pobídek;
c)
příspěvku pilotního společného projektu k dosažení výkonnostních cílů a k realizaci flexibilního využití vzdušného prostoru;
d)
skutečných nákladů a přínosů vyplývajících ze zavedení funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1, včetně identifikace případných nepříznivých dopadů na místní nebo regionální úrovni pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
e)
potřeby upravit pilotní společný projekt, zejména jeho osobní a zeměpisnou působnost, a cílová data zavedení uvedená v příloze;
f)
pokroku při vypracování referenčních a podpůrných materiálů uvedených v článku 4.
Komise zahájí první přezkum nejpozději 18 měsíců po schválení zaváděcího programu.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. června 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 716/2014,
annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014,
eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmaa tukevan yhteisen kokeiluhankkeen aloittamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 (1) ja erityisesti sen 15 a artiklan 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan tutkimus- ja kehittämishanke (SESAR) on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan teknologiapilari, ja sen tavoitteena on uudenaikaistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmä, jäljempänä ’ATM’. Hankkeella pyritään luomaan unioniin vuoteen 2030 mennessä erittäin tehokas ilmaliikenteen hallintainfrastruktuuri, joka mahdollistaa lentoliikenteen turvallisen ja ympäristöystävällisen toiminnan ja kehittämisen.
(2)
Yhteisten hankkeiden sisältöön, järjestämiseen, hyväksyntään, täytäntöönpanoon ja valvontaan liittyvät vaatimukset on esitetty komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 409/2013 (2). Siinä säädetään, että yhteiset hankkeet on toteutettava käyttöönotto-ohjelman pohjalta käyttöönoton hallinnointielimen koordinoimien täytäntöönpanohankkeiden kautta.
(3)
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 mukaan yhteisen hankkeen tavoitteena on ottaa käyttöön oikea-aikaisesti, yhteensovitetusti ja yhtäaikaisesti sellaisia ATM-toimintokokonaisuuksia, jotka ovat valmiita toteutettaviksi ja jotka vaikuttavat siihen, että ATM-yleissuunnitelmassa määritetyt olennaiset toiminnalliset muutokset toteutuvat. Yhteiseen hankkeeseen on määrä sisällyttää vain sellaisia ATM-toimintokokonaisuuksia, jotka edellyttävät yhtäaikaista käyttöönottoa ja vaikuttavat suuresti unioninlaajuisiin suorituskykytavoitteisiin.
(4)
Komission pyynnöstä SESAR-yhteisyritys laati alustavan luonnoksen ensimmäisestä yhteisestä hankkeesta, jota kutsutaan yhteiseksi kokeiluhankkeeksi.
(5)
Komissio analysoi ja arvioi alustavan luonnoksen Euroopan lentoturvallisuusviraston, Euroopan puolustusviraston, verkon hallinnoijan, suorituskyvyn tarkastuselimen, Eurocontrolin, eurooppalaisten standardointielinten ja Euroopan siviili-ilmailulaitejärjestön (Eurocae) avulla.
(6)
Lisäksi komissio toteutti riippumattoman maailmanlaajuisen kustannus-hyötyanalyysin sekä asiaankuuluvat kuulemiset jäsenvaltioiden ja oleellisten sidosryhmien kanssa.
(7)
Tämän perusteella komissio laati ehdotuksen yhteiseksi kokeiluhankkeeksi. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 mukaisesti SESARin siviili-ilmatilan käyttäjien ryhmä hyväksyi ehdotuksen 30 päivänä huhtikuuta 2014, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat hyväksyivät sen 30 päivänä huhtikuuta 2014, lentoaseman pitäjät hyväksyivät sen 29 päivänä huhtikuuta 2014, verkon hallinnoija hyväksyi sen 25 päivänä huhtikuuta 2014 ja Euroopan kansalliset sääpalvelut hyväksyivät sen 30 päivänä huhtikuuta 2014.
(8)
Yhteisessä kokeiluhankkeessa määritetään kuusi ATM-toimintokokonaisuutta, jotka ovat laajennettu saapuvan liikenteen hallinta ja suorituskykyyn perustuva suunnistaminen vilkkailla lähestymisalueilla; lentoasemien integrointi ja tehokkuus; ilmatilan joustava hallinta ja vapaa reitti; verkon yhteishallinta; alustava ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta sekä alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö. Näiden kuuden ATM-toimintokokonaisuuden käyttöönotosta olisi tehtävä pakollista.
(9)
Laajennettu saapuvan liikenteen hallinta ja suorituskykyyn perustuva suunnistaminen vilkkailla lähestymisalueilla -toimintokokonaisuuden odotetaan parantavan saapuvan liikenteen lentoratojen tarkkuutta ja helpottavan liikenteen porrastusta nykyistä aiemmassa vaiheessa, minkä ansiosta on mahdollista vähentää polttoaineenkulutusta ja ympäristövaikutuksia laskeutumis-/saapumisvaiheissa. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”liikenteen synkronointi” Euroopan ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti.
(10)
Lentoasemien integrointi ja tehokkuus -toimintokokonaisuuden odotetaan puolestaan parantavan kiitoratojen turvallisuutta ja tehokkuutta, mistä syntyy myös polttoaineenkulutukseen, viivästysten vähenemiseen sekä lentoasemien kapasiteettiin liittyviä hyötyjä. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”lentoasemien integrointi ja tehokkuus” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti.
(11)
Ilmatilan joustava hallinta ja vapaa reitti -toimintokokonaisuuden odotetaan edistävän ilmatilan tehokasta käyttöä, mistä syntyy niin ikään polttoaineenkulutukseen ja viivästysten vähenemiseen liittyviä hyötyjä. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”siirtyminen ilmatilaan perustuvista toiminnoista neliulotteiseen lentorataan perustuviin toimintoihin” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti.
(12)
Verkon yhteishallinta -toimintokokonaisuuden odotetaan parantavan kaikkien ilmaliikenteen hallinnan sidosryhmien käyttämien verkkotietojen laatua ja oikea-aikaisuutta, mistä syntyy merkittäviä hyötyjä myös lennonvarmistuspalveluihin, kun niiden tuottavuus lisääntyy ja viivästyksistä johtuvat kustannukset pienenevät. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”verkon yhteishallinta ja dynaaminen kapasiteetin tasapainottaminen” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti.
(13)
Alustava ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta -toimintokokonaisuus koostuu palveluista, joita toteutetaan ja käytetään internetprotokollapohjaisen verkon kautta ilmaliikennejärjestelmän kattavaan tiedonhallintaan (SWIMiin) perustuvien järjestelmien avulla, ja sen odotetaan tuovan merkittäviä hyötyjä lennonvarmistuspalvelujen tuottavuudelle. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta (SWIM)” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti.
(14)
Alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö -toimintakokonaisuuden, johon sisältyy lentotietojen käsittelytehokkuuden lisääminen, odotetaan parantavan ilma-alusten lentoratojen ennustettavuutta, mistä koituu hyötyä ilmatilan käyttäjille, verkon hallinnoijalle ja lennonvarmistuspalveluiden tarjoajille, mikä tarkoittaa, että taktisia interventioita tarvitaan vähemmän ja törmäysriskin pienentämisen edellytykset ovat paremmat. Tämän oletetaan vaikuttavan suotuisasti lennonvarmistuspalveluiden tuottavuuteen, polttoaineen säästämiseen ja viivästysten vaihteluun. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”siirtyminen ilmatilaan perustuvista toiminnoista neliulotteiseen lentorataan perustuviin toimintoihin” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti, ja se tukee välillisesti muita keskeisiä ominaisuuksia, joita käsitellään muissa ATM-toimintokokonaisuuksissa hyödyntämällä lentoratatietojen yhteiskäyttöä.
(15)
Jotta yhteistä kokeiluhanketta voidaan hyödyntää täysimääräisesti, tiettyjen kolmansissa maissa toimivien operatiivisten sidosryhmien oletetaan toteuttavan joitakin osia yhteisestä kokeiluhankkeesta. Niiden osallistumista valvoo käyttöönoton hallinnointielin täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 mukaisesti. Kolmansien maiden operatiivisten sidosryhmien osallistuminen ei vaikuta lennonvarmistuspalveluihin ja ATM-toimintokokonaisuuksiin liittyvän toimivallan jakautumiseen.
(16)
Näiden operatiivisten sidosryhmien tukemiseksi ATM-toimintokokonaisuuksien käyttöönotossa komission olisi julkaistava ohjeellista viiteaineistoa, kuten standardointi- ja teollistamisvaihetta koskevaa tukimateriaalia, jonka toimittaa SESAR-yhteisyritys, sekä standardointi- ja sääntelytarpeita koskeva etenemissuunnitelma ja maailmanlaajuinen kustannus-hyötyanalyysi, jotka tukevat yhteistä kokeiluhanketta. Tukimateriaali on tarvittaessa kehitettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 552/2004 (3) edellytettyjen menettelyjen mukaisesti, ja kansallisten valvontaviranomaisten on osallistuttava kehittämiseen kyseisen asetuksen mukaisesti.
(17)
Yhteisen kokeiluhankkeen toteuttamista olisi valvottava mahdollisuuksien mukaan käyttämällä olemassa olevia valvontamekanismeja ja kuulemisrakenteita, jotka kattavat kaikki operatiiviset sidosryhmät.
(18)
Tämän asetuksen ja käyttöönoton hallinnointielimen tarkistamista varten olisi kehitettävä asianmukaiset mekanismit, jotta komissio voi muuttaa tätä asetusta tarvittaessa; käyttöönoton hallinnointielimen on koordinoitava toimia ja tehtävä yhteistyötä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 9 artiklassa tarkoitettujen yksiköiden eli kansallisten valvontaviranomaisten, puolustusvoimien, SESAR-yhteisyrityksen, verkon hallinnoijan ja valmistusteollisuuden kanssa. Käyttöönoton hallinnointielimen on otettava kansallisiin ja yhteisiin puolustusvalmiuksiin kohdistuva vaikutus huomioon täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 9 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti. Yhteisessä kokeiluhankkeessa toimien yhteensovittaminen sotilastoiminnan kanssa on edelleen ensisijaista jäsenvaltioiden yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan liittyvistä sotilaallisista kysymyksistä antaman yhteisen julkilausuman (4) mukaisesti. Tämän julkilausuman mukaan jäsenvaltioiden olisi tehostettava erityisesti siviili- ja sotilasalan yhteistyötä, ja sikäli kuin ja siinä määrin kuin kaikki asianomaiset jäsenvaltiot pitävät sitä tarpeellisena, helpotettava asevoimiensa välistä yhteistyötä kaikissa ilmaliikenteen hallintaan liittyvissä asioissa.
(19)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (5) 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän asetuksen soveltaminen ei vaikuta jäsenvaltioiden omaa ilmatilaa koskevaan suvereniteettiin eikä jäsenvaltioiden tarpeisiin, jotka liittyvät yleiseen järjestykseen, yleiseen turvallisuuteen ja puolustuskysymyksiin. Sotilasoperaatiot ja -koulutus eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan.
(20)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tällä asetuksella perustetaan ensimmäinen yhteinen hanke, josta käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteinen kokeiluhanke’. Yhteisessä kokeiluhankkeessa määritetään ensimmäiset oikea-aikaisesti, yhteensovitetusti ja yhtäaikaisesti käyttöönotettavat ATM-toimintokokonaisuudet, joilla Euroopan ilmatilan hallinnan yleissuunnitelman mukaiset olennaiset toiminnalliset muutokset toteutetaan.
2. Tätä asetusta sovelletaan Euroopan ilmaliikenteen hallintaverkkoon (EATMN) ja lennonvarmistuspalvelujärjestelmiin, jotka on yksilöity asetuksen (EY) N:o 552/2004 liitteessä I. Asetusta sovelletaan tämän asetuksen liitteessä yksilöityihin sidosryhmiin.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 2 artiklassa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 2 artiklassa vahvistettuja määritelmiä.
Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
’lentoaseman vuorovaikutteisella päätöksenteolla (A-CDM)’ prosessia, jossa ilmaliikennevirtojen säätelyyn ja kapasiteetin hallintaan, jäljempänä ’ATFCM’, liittyviä päätöksiä tehdään lentoasemilla operatiivisten sidosryhmien ja muiden ATFCM:ään osallistuvien toimijoiden välisenä yhteistyönä, ja prosessin tavoitteena on vähentää viivästyksiä, lisätä tapahtumien ennustettavuutta ja optimoida resurssien käyttöä;
2)
’lentoaseman operaatiosuunnitelmalla’ yhtenäistä, yhteistä ja yhteisesti hyväksyttyä päivitettävää suunnitelmaa, joka on kaikkien niiden lentoaseman sidosryhmien saatavilla, joiden tehtävänä on tuottaa yleistä tilannetietoisuutta ja luoda perusta, jonka pohjalta sidosryhmät voivat tehdä prosessin optimointiin liittyviä päätöksiä;
3)
’verkon operaatiosuunnitelmalla’ verkon hallinnoijan yhteistoiminnassa operatiivisten sidosryhmien kanssa laatimaa suunnitelmaa, sitä tukevat työkalut mukaan luettuina, sen operatiivisten toimien organisoimiseksi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä verkon strategiasuunnitelman yleisten suuntaviivojen mukaisesti. Euroopan reittiverkon suunnittelua koskevaan verkon operaatiosuunnitelman osaan sisältyy Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelma;
4)
’ATM-toimintokokonaisuuden käytöllä’ sitä, että kyseinen ATM-toimintokokonaisuus otetaan käyttöön ja että sitä käytetään päivittäisissä toimissa sen täydessä laajuudessa;
5)
’käyttöönoton tavoitemääräajalla’ päivää, johon mennessä kyseinen ATM-toimintokokonaisuus on otettava käyttöön ja sen on oltava operatiivisesti käytössä täydessä laajuudessaan.
3 artikla
ATM-toimintokokonaisuudet ja niiden käyttöönotto
1. Yhteisen kokeiluhankkeen on sisällettävä seuraavat ATM-toimintokokonaisuudet:
a)
laajennettu saapuvan liikenteen hallinta ja suorituskykyyn perustuva suunnistaminen vilkkailla lähestymisalueilla;
b)
lentoasemien integrointi ja tehokkuus;
c)
ilmatilan joustava hallinta ja vapaa reitti;
d)
verkon yhteishallinta;
e)
alustava ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta;
f)
alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö.
Nämä ATM-toimintokokonaisuudet on kuvattu liitteessä.
2. Liitteessä määritettyjen operatiivisten sidosryhmien ja verkon hallinnoijan on otettava kohdassa 1 tarkoitetut ATM-toimintokokonaisuudet käyttöön ja toteutettava niihin liittyvät operatiiviset menettelyt, joilla varmistetaan toimintokokonaisuuksien sujuva toiminta liitteen ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 mukaisesti. Asevoimien operatiivisten sidosryhmien on otettava nämä ATM-toimintokokonaisuudet käyttöön vain siinä määrin kuin se on tarpeen asetuksen (EY) N:o 552/2004 liitteessä II olevan A osan 4 kohdan noudattamiseksi.
4 artikla
Viite- ja tukiaineisto
Komissio julkaisee verkkosivustollaan seuraavat viite- ja tukiaineistot, jotka koskevat 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ATM-toimintokokonaisuuksien käyttöönottoa:
a)
ohjeellinen luettelo standardointi- ja teollistamisvaiheen tukimateriaaleista, jotka toimittaa SESAR-yhteisyritys, mukaan luettuina toimituksen tavoitemääräajat;
b)
ohjeellinen etenemissuunnitelma standardointi- ja sääntelytarpeista, mukaan luettuina täytäntöönpanosääntöjä ja asetuksen (EY) N:o 552/2004 3 artiklan ja 4 artiklan mukaan laadittuja yhteisön määrityksiä koskevat viitteet sekä niihin liittyvät toimituksen tavoitemääräajat;
c)
maailmanlaajuinen kustannus-hyötyanalyysi, johon yhteisen kokeiluhankkeen sidosryhmien hyväksyntä perustuu.
5 artikla
Seuranta
Komission toteuttama valvonta, josta säädetään täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 6 artiklassa, on toteutettava käyttämällä etenkin seuraavia suunnittelu- ja raportointivälineitä:
a)
ATM-yleissuunnitelman suunnittelun ja täytäntöönpanon raportointimekanismit;
b)
verkon strategiasuunnitelma ja verkon operaatiosuunnitelma;
c)
suorituskykysuunnitelmat, etenkin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 (6) 11 artiklan 3 kohdan c alakohdassa, 11 artiklan 5 kohdassa ja liitteessä II olevassa 2 kohdassa määritettyjen tietojen perusteella;
d)
lennonvarmistuskustannusten raportointitaulukot, etenkin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 (7) liitteessä II olevan taulukon 1 rivillä 3.8 ja 2 kohdan m alakohdassa sekä liitteessä VII olevan taulukon 3 riveillä 2.1-2.4 määritetyt tiedot;
e)
täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 10 artiklassa tarkoitettujen täytäntöönpanohankkeiden valvonta, josta vastaa käyttöönoton hallinnointielin;
f)
toiminnallisten ilmatilan lohkojen suunnittelua ja täytäntöönpanoa koskevat raportointimekanismit;
g)
standardoinnin suunnittelua ja täytäntöönpanoa koskevat raportointimekanismit.
6 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen niiden tietojen ja ohjeiden perusteella, jotka se on saanut käyttöönoton hallinnointielimeltä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 9 artiklan 2 kohdan e alakohdan mukaisesti ja toteutettuaan saman asetuksen 9 artiklassa edellytetyt koordinointi- ja kuulemistoimet, sekä 5 artiklassa tarkoitetusta valvonnasta saatujen tietojen ja ilmaliikenteen hallinnassa tapahtuneen teknisen kehityksen perusteella, ja esittää uudelleentarkastelun tulokset yhtenäisen ilmatilan komitealle.
Uudelleentarkastelussa on käsiteltävä etenkin seuraavia näkökohtia:
a)
3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ATM-toimintokokonaisuuksien käyttöönoton edistyminen;
b)
yhteisen kokeiluhankkeen toteuttamiseen liittyvien nykyisten kannustimien käyttö ja uudet mahdolliset kannustimet;
c)
yhteisen kokeiluhankkeen vaikutus suorituskykytavoitteiden saavuttamiseen sekä ilmatilan joustavan käytön toteutumiseen;
d)
3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ATM-toimintokokonaisuuksien käyttöönotosta koituvat todelliset kustannukset ja hyödyt, mukaan luettuina kaikki mahdolliset paikalliset tai alueelliset vaikutukset, jotka kohdistuvat johonkin operatiivisten sidosryhmien luokkaan;
e)
tarve mukauttaa yhteistä kokeiluhanketta, varsinkin sen henkilökohtaista ja maantieteellistä laajuutta ja käyttöönoton tavoitemääräaikoja, jotka on määritetty liitteessä;
f)
4 artiklassa tarkoitetun viite- ja tukiaineiston kehittämisen edistyminen.
Komissio aloittaa ensimmäisen uudelleentarkastelun viimeistään 18 kuukauden kuluttua käyttöönotto-ohjelman hyväksymisestä.
7 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2014.