NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1310/2014
ze dne 8. října 2014
o prozatímním systému splátek příspěvků k pokrytí správních výdajů Jednotného výboru pro řešení krizí během prozatímního období
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (1), a zejména na čl. 65 odst. 5 písm. a), b) a c) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jednotný výbor pro řešení krizí (dále jen „výbor“) byl zřízen v souladu s nařízením (EU) č. 806/2014 a pověřen uplatňováním jednotných ustanovení stanovených daným nařízením a správou Jednotného fondu pro řešení krizí. Článek 58 uvedeného nařízení stanoví, že výbor má samostatný rozpočet, který není součástí rozpočtu Unie.
(2)
Podle čl. 65 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 výbor stanoví a získává příspěvky na správní výdaje výboru, které mají uhradit jednotlivé subjekty uvedené v článku 2 uvedeného nařízení. Těmito subjekty jsou úvěrové instituce usazené v zúčastněných členských státech ve smyslu článku 2 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (2) a mateřské podniky, investiční podniky a finanční instituce usazené v zúčastněných členských státech, pokud podléhají dohledu na konsolidovaném základě vykonávanému Evropskou centrální bankou (dále jen „ECB“) podle čl. 4 odst. 1 písm. g) nařízení (EU) č. 1024/2013. Na pobočky, které jsou usazeny v zúčastněných členských státech a jež patří úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech, by se toto nařízení vztahovat nemělo.
(3)
V souladu s článkem 59 nařízení (EU) č. 806/2014 tvoří příspěvky na správní výdaje výboru příjmy části I rozpočtu výboru a pokrývají výdaje části I rozpočtu, které zahrnují alespoň výdaje na odměny zaměstnanců, správu, infrastrukturu, odborné vzdělávání a provoz.
(4)
V roce 2014 výbor nebude mít specifickou infrastrukturu a provozní kapacitu pro výběr příspěvků k pokrytí svých správních výdajů za období let 2014 a 2015 od všech subjektů uvedených v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014. Výbor bude nicméně muset v roce 2014 získat příjmy nezbytné k financování části I rozpočtu, aby pokryl své správní výdaje v těchto dvou letech. Správní výdaje výboru na oba dva roky 2014 a 2015 prozatímního období se odhadují na 22 milionů EUR.
(5)
Je třeba naplánovat dočasné řešení, které výboru umožní vybrat příspěvky k pokrytí jeho správních výdajů v letech 2014 a 2015 a současně zajistit, že výpočet a výběr příspěvků bude možné provést s velmi omezenými zdroji výboru a ve velmi krátkém časovém rámci. To by mělo být možné tak, že se stanoví, že výpočet a získání příspěvků k pokrytí správních výdajů výboru budou provedeny na základě přístupu sestávajícího ze dvou kroků: prozatímního systému během počátečních fází existence výboru a konečného systému.
(6)
Pouze subjekty, kterým ECB na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států oznámila své rozhodnutí považovat je za významné ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 a v souladu s čl. 147 odst. 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (3) a které jsou uvedeny na seznamu zveřejněném na internetových stránkách ECB dne 4. září 2014, s výjimkou významných subjektů, jež jsou dceřinými podniky skupin, které již byly zohledněny (dále jen „významné subjekty“), by měly předem v plné výši poskytnout splátky k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období. Na subjekty, které by byly považovány za významné a které o tom uvědomila ECB mezi dnem 5. září 2014 a koncem prozatímního období, by se povinnost platit splátky příspěvků vztahovat neměla. Za tímto účelem by měl být ustaven prozatímní systém splátek příspěvků (dále jen „splátky“), který výboru umožní vybírat během prozatímního období splátky od významných subjektů k pokrytí jeho výdajů.
(7)
Tento prozatímní systém je přiměřený, protože subjekty, které budou platit splátky, představují zhruba 85 % celkových aktiv úvěrových institucí, na něž se vztahuje nařízení (EU) č. 806/2014, a jsou snadno identifikovatelné. V této předběžné fázi by tato metoda výpočtu a výběru splátek měla obnášet nejnižší možnou administrativní zátěž jak pro výbor, tak pro dotčené subjekty.
(8)
Jakmile výbor bude mít nezbytnou strukturu a provozní kapacitu, přijme Komise konečný systém správních příspěvků, na jehož základě budou příspěvky vypočítávány a vybírány.
(9)
V rámci konečného systému budou příspěvky subjektů uvedených v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014 vypočítávány a vybírány podle konečných pravidel. Příspěvky významných subjektů, na něž se vztahuje prozatímní systém, by měly být znovu posouzeny za účelem zohlednění částek, které tyto subjekty v rámci prozatímního systému uhradily.
(10)
Veškeré rozdíly mezi splátkami uhrazenými na základě prozatímního systému a příspěvky vypočtenými v souladu s konečným systémem by měly být vyrovnány na základě výpočtu příspěvků na správní výdaje výboru pro rok následující po skončení prozatímního období.
(11)
Aby výbor mohl zahájit svou činnost do 1. ledna 2015, jak požaduje čl. 98 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014, a začít plnit úkoly uvedené v čl. 99 odst. 3 uvedeného nařízení, je naléhavě nutné zřídit jednoduchý a účinný mechanismus, který lze rychle a snadno provést během počáteční fáze existence výboru s cílem umožnit mu, aby získal nezbytné finanční zdroje na ustavení své organizační struktury a nábor zaměstnanců potřebných k plnění úkolů v souladu s tímto nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla týkající se:
a)
prozatímního systému splátek příspěvků na správní výdaje výboru během prozatímního období;
b)
metodiky pro výpočet splátek, jež se mají vybrat předem od každého významného subjektu k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období;
c)
postupu a způsobů, jakými výbor vybírá splátky uvedené v písmeni b);
d)
postupu pro odklad výpočtu a výběru příspěvků, které mají uhradit subjekty uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014, jež nejsou významnými subjekty, k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období;
e)
postupu pro úpravu příspěvků, které mají uhradit významné subjekty, na správní výdaje výboru po uplynutí prozatímního období za účelem zohlednění veškerých rozdílů mezi splátkami uhrazenými předem na základě tohoto prozatímního systému a příspěvky, které mají být uhrazeny za prozatímní období na základě konečného systému.
Článek 2
Oblast působnosti a cíl
Toto nařízení se vztahuje na subjekty uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014.
Splátky, které výbor vybírá v souladu s tímto nařízením, se použijí výhradně k pokrytí jeho správních výdajů během prozatímního období.
Výbor vykonává řádné finanční řízení a rozpočtovou kontrolu nad všemi oblastmi svých výdajů.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 3 nařízení (EU) č. 806/2014. Použijí se rovněž tyto definice:
a)
„splátkami“ nebo „splátkami příspěvků“ se rozumí splátky příspěvků, které má výbor vybrat v souladu s tímto nařízením k pokrytí svých správních výdajů během prozatímního období;
b)
„správními výdaji výboru“ se rozumí výdaje části I rozpočtu výboru během prozatímního období;
c)
„celkovými aktivy“ se rozumí celková hodnota aktiv odvozená od položky „celková aktiva“ rozvahy, v případě potřeby konsolidované, významného subjektu, jak byla vykázána v souladu s příslušným právem Unie za účelem obezřetnosti k 31. prosinci 2013 nebo k použitelnému dni vykázání za rozpočtový rok 2013, pokud rozpočtový rok končí po 31. prosinci;
d)
„významnými subjekty“ se rozumí subjekty, kterým ECB na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států oznámila své rozhodnutí považovat je za významné ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 a v souladu s čl. 147 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 a které jsou uvedeny na seznamu zveřejněném na internetových stránkách ECB dne 4. září 2014, s výjimkou významných subjektů, jež jsou dceřinými podniky skupin, které již byly v této definici zohledněny, a poboček, které jsou usazeny v zúčastněných členských státech a jež patří úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech;
e)
„oznámením o splátce“ se rozumí oznámení upřesňující výši splátky příspěvku, který má být vybrán předem, jež bylo vydáno pro každý příslušný významný subjekt v souladu s tímto nařízením;
f)
„prozatímním obdobím“ se rozumí období začínající dne 19. srpna 2014 a končící dne 31. prosince 2015, nebo končící v den uplatnění konečného systému správních příspěvků přijatého Komisí v souladu s čl. 65 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 806/2014, podle toho, který den nastane později;
g)
„příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán podle čl. 4 odst. 2 písm. i) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (4).
Článek 4
Prozatímní systém splátek příspěvků
1. Všechny subjekty uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014 hradí příspěvky k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období.
2. Výbor vypočítá a předem vybere splátky příspěvků, které mají uhradit významné subjekty k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období.
3. Výpočet a výběr příspěvků na správní výdaje výboru během prozatímního období od subjektů uvedených v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014, jež nejsou významnými subjekty, se odloží do ukončení prozatímního období uvedeného v čl. 3 písm. f).
Článek 5
Výpočet splátek
1. Správní výdaje výboru během prozatímního období jsou základem pro určení splátek příspěvků, jež mají předem uhradit významné subjekty.
2. Splátky, jež mají uhradit jednotlivé významné subjekty, se vypočítají vynásobením správních výdajů výboru na období let 2014 a 2015, nebo pokud prozatímní období pokračuje po 31. prosinci 2015, na příslušné období, poměrem celkových aktiv daného významného subjektu vůči souhrnu celkových aktiv všech významných subjektů vykázaných ke dni 31. prosinci 2013 nebo k použitelnému dni vykázání za rozpočtový rok 2013, pokud rozpočtový rok končí po 31. prosinci.
Článek 6
Postup pro vyrovnání
1. Výše příspěvků, které mají uhradit jednotlivé subjekty uvedené v článku 2 nařízení č. 806/2014 k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období, se (opětovně) vypočítá v souladu s konečným systémem správních příspěvků přijatým Komisí v souladu s čl. 65 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 806/2014 (dále jen „konečný systém“).
2. Veškeré rozdíly mezi splátkami uhrazenými na základě prozatímního systému a příspěvky uvedenými v odstavci 1 vypočítanými v souladu s konečným systémem budou vyrovnány na základě výpočtu příspěvků k pokrytí správních výdajů výboru pro rok následující po skončení prozatímního období. Tato úprava se provede snížením nebo zvýšením příspěvků na správní výdaje výboru pro daný rok.
3. Pokud je rozdíl uvedený v odstavci 2 vyšší než příspěvky, které mají být uhrazeny pro daný rok, platí úprava i v následujícím roce.
Článek 7
Oznámení a platba
1. Oznámení o splátce výbor vydá pro každý významný subjekt a uvědomí jej doporučeným dopisem s doručenkou.
2. Oznámení o splátce upřesní výši splátky, kterou má významný subjekt uhradit předem k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období.
3. Oznámení o splátce upřesní způsob, jakým má být splátka uhrazena. Významný subjekt dodrží podmínky platby upřesněné v oznámení o splátce.
4. Významný subjekt uhradí částku uvedenou v oznámení o splátce v jediné splátce do 30 dnů ode dne uvědomění o oznámení o splátce.
5. Aniž by byly dotčeny ostatní opravné prostředky, jež má výbor k dispozici, veškeré částečné úhrady, neprovedené úhrady nebo nedodržení podmínek platby upřesněných v oznámení o splátce znamenají pro významný subjekt denní penále z neuhrazené částky splátky.
K výpočtu denního penále se k dlužné částce každý den připočítá úrok stanovený na základě úrokové sazby, kterou Evropská centrální banka uplatňuje na své hlavní refinanční operace a jež je zveřejňována v řadě C Úředního věstníku Evropské unie, platné první kalendářní den měsíce, na který připadá splatnost, navýšené o 8 procentních bodů, a to počínaje dnem splatnosti splátky.
6. Úhrada denního penále uvedeného v odstavci 5 je vykonatelná. Vykonání se řídí procesními předpisy platnými v zúčastněném členském státě. Doložku vykonatelnosti připojí k rozhodnutí po jeho přezkoumání, omezeném jen na ověření jeho pravosti, vnitrostátní orgán, který k tomu určí vláda každého zúčastněného členského státu; jeho určení dá na vědomí výboru a Soudnímu dvoru.
Článek 8
Vykazování
Deset dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost příslušné orgány poskytnou výboru kontaktní údaje týkající se významných subjektů a hodnotu jejich celkových aktiv, jak byla vykázána k 31. prosinci 2013 nebo k použitelnému dni vykázání za rozpočtový rok 2013, pokud rozpočtový rok končí po 31. prosinci.
Článek 9
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. října 2014.
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 1310/2014,
annettu 8 päivänä lokakuuta 2014,
hallintomaksujen eriä koskevasta väliaikaisesta järjestelmästä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi väliaikaisen jakson aikana
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta 15 päivänä heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 (1) ja erityisesti sen 65 artiklan 5 kohdan a, b ja c alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto, jäljempänä ’kriisinratkaisuneuvosto’, perustettiin asetuksen (EU) N:o 806/2014 nojalla, ja sen tehtävänä on kyseisessä asetuksessa vahvistettujen yhdenmukaisten säännösten soveltaminen sekä yhteisen kriisinratkaisurahaston hallinto. Mainitun asetuksen 58 artiklassa säädetään, että kriisinratkaisuneuvostolla on oma itsenäinen talousarvionsa, joka ei ole osa unionin talousarviota.
(2)
Asetuksen (EU) N:o 806/2014 65 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kriisinratkaisuneuvosto määrittää kunkin kyseisen asetuksen 2 artiklassa tarkoitetun yhteisön maksettavan hallintomaksun kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi ja kerää ne. Kyseiset yhteisöt ovat osallistuviin jäsenvaltioihin sijoittautuneita luottolaitoksia, siten kuin ne on määritelty neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (2) 2 artiklassa, sekä osallistuviin jäsenvaltioihin sijoittautuneita emoyrityksiä, sijoituspalveluyrityksiä ja rahoituslaitoksia, kun ne kuuluvat sellaisen konsolidoidun valvonnan piiriin, jota Euroopan keskuspankki, jäljempänä ’EKP’, harjoittaa neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 4 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti. Tämän asetuksen soveltamisalaan ei pitäisi kuulua sivuliikkeitä, jotka osallistumattomiin jäsenvaltioihin sijoittautuneet luottolaitokset ovat perustaneet osallistuviin jäsenvaltioihin.
(3)
Asetuksen (EU) N:o 806/2014 59 artiklan mukaisesti hallintomaksut kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi muodostavat kriisinratkaisuneuvoston talousarvion 1 osan tulot, ja niillä katetaan talousarvion 1 osan menot, jotka sisältävät ainakin henkilöstön palkkamenot sekä hallinto-, infrastruktuuri-, henkilöstökoulutus- ja toimintamenot.
(4)
Kriisinratkaisuneuvostolla ei ole vuonna 2014 vielä räätälöityä infrastruktuuria eikä toiminnallista valmiutta kerätä vuosien 2014 ja 2015 hallintomenojensa kattamiseksi hallintomaksuja kaikilta asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklassa tarkoitetuilta yhteisöiltä. Kriisinratkaisuneuvoston on kuitenkin vuonna 2014 kerättävä talousarvionsa 1 osan rahoittamiseen tarvittavat tulot kattaakseen molempien mainittujen vuosien hallintomenonsa. Kriisinratkaisuneuvoston hallintomenot väliaikaisen jakson vuosilta 2014 ja 2015 ovat arvioiden mukaan 22 miljoonaa euroa.
(5)
Olisi säädettävä väliaikaisesta ratkaisusta, jotta kriisinratkaisuneuvoston on mahdollista kerätä hallintomaksuja vuosien 2014 ja 2015 hallintomenojensa kattamiseksi ja toisaalta jotta hallintomaksujen laskenta ja kerääminen voidaan hoitaa kriisinratkaisuneuvoston erittäin vähäisin resurssein ja hyvin lyhyessä ajassa. Tämän pitäisi olla mahdollista, jos kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi tarvittavien hallintomaksujen laskenta ja kerääminen suoritetaan soveltamalla käyttöön otettavaa kaksivaiheista lähestymistapaa, joka käsittää väliaikaisen järjestelmän kriisinratkaisuneuvoston toiminnan alkuvaiheita varten sekä lopullisen järjestelmän.
(6)
Ainoastaan sellaisten yhteisöjen, joille EKP on antanut tiedoksi korkeimmalla konsolidointitasolla osallistuvissa jäsenvaltioissa EKP:n päätöksen, jonka mukaan niitä pidetään merkittävinä asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 4 kohdan ja Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 468/2014 (ECB/2014/17) (3) 147 artiklan 1 kohdan mukaisessa merkityksessä, ja jotka mainitaan EKP:n verkkosivuilla 4 päivänä syyskuuta 2014 julkaistussa luettelossa, jäljempänä ’merkittävät yhteisöt’, olisi maksettava ennalta maksuerien kokonaismäärä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi väliaikaisen jakson aikana; poikkeuksena ovat kuitenkin sellaiset merkittävät yhteisöt, jotka ovat jo huomioon otettujen konsernien tytäryrityksiä. Hallintomaksujen erien maksamista koskevaa velvoitetta ei pitäisi soveltaa sellaisiin yhteisöihin, jotka katsotaan merkittäviksi ja joiden osalta EKP antaa asian tiedoksi 5 päivän syyskuuta 2014 ja väliaikaisen jakson päättymisen välisenä aikana. Tätä varten olisi otettava käyttöön hallintomaksujen eriä, jäljempänä ’maksuerät’, koskeva väliaikainen järjestelmä, jonka avulla kriisinratkaisuneuvosto pystyy väliaikaisen jakson aikana keräämään merkittäviltä yhteisöiltä maksueriä menojensa kattamiseksi.
(7)
Kyseinen väliaikainen järjestelmä on oikeasuhteinen, sillä maksuerien suorittajina olevat yhteisöt muodostavat noin 85 prosentin osuuden asetuksen (EU) N:o 806/2014 soveltamisalaan kuuluvien luottolaitosten kokonaisvaroista ja ovat helposti yksilöitävissä. Tässä alustavassa vaiheessa maksuerien laskentaa ja keräämistä koskevan menetelmän olisi aiheutettava mahdollisimman vähän hallinnollista rasitetta kriisinratkaisuneuvostolle ja kyseisille yhteisöille.
(8)
Kun kriisinratkaisuneuvostolla on tarvittava infrastruktuuri ja toiminnallinen valmius, komissio hyväksyy lopullisen hallintomaksujärjestelmän, jonka perusteella hallintomaksut lasketaan ja kerätään.
(9)
Lopullista järjestelmää sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklassa tarkoitettujen yhteisöjen hallintomaksut lasketaan ja kerätään lopullisten sääntöjen mukaisesti. Väliaikaisen järjestelmän piiriin kuuluvien merkittävien yhteisöjen hallintomaksut olisi arvioitava uudelleen niin, että huomioon otetaan kyseisten yhteisöjen väliaikaisen järjestelmän puitteissa maksamat määrät.
(10)
Väliaikaisen järjestelmän perusteella suoritettujen maksuerien ja lopullisen järjestelmän mukaisesti laskettujen hallintomaksujen väliset mahdolliset erot olisi tasattava laskettaessa hallintomaksuja, joilla katetaan kriisinratkaisuneuvoston hallintomenot väliaikaisen jakson päättymistä seuraavalta vuodelta.
(11)
Jotta kriisinratkaisuneuvosto olisi täysin toiminnassa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2015, kuten asetuksen (EU) N:o 806/2014 98 artiklan 1 kohdassa vaaditaan, ja voisi alkaa suorittaa mainitun asetuksen 99 artiklan 3 kohdassa lueteltuja tehtäviä, olisi pikaisesti otettava käyttöön yksinkertainen, tehokas ja nopeasti ja helposti kriisinratkaisuneuvoston alkuvaiheessa toteutettavissa oleva järjestely, jonka avulla kriisinratkaisuneuvosto pystyy hankkimaan tarvittavat rahoitusvarat perustaakseen organisaatiorakenteensa ja palkatakseen kyseisen asetuksen mukaisten tehtäviensä suorittamiseen tarvittavan henkilöstön,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde
Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat seuraavia:
a)
hallintomaksujen eriä koskeva väliaikainen järjestelmä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi väliaikaisen jakson aikana;
b)
menetelmät, joita sovelletaan laskettaessa kultakin merkittävältä yhteisöltä ennalta kerättäviä maksueriä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi väliaikaisen jakson aikana;
c)
menettely ja yksityiskohtaiset säännöt kriisinratkaisuneuvoston suorittamaa b alakohdassa tarkoitettujen maksuerien keräämistä varten;
d)
niiden hallintomaksujen laskennan ja keräämisen lykkäämistä koskevat järjestelyt, jotka muut asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklassa tarkoitetut yhteisöt kuin merkittävä yhteisöt ovat velvolliset suorittamaan kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi väliaikaisen jakson osalta;
e)
järjestelyt, joilla mukautetaan merkittävien yhteisöjen kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi suoritettavia hallintomaksuja väliaikaisen jakson jälkeen niin, että huomioon otetaan väliaikaisen järjestelmän perusteella ennalta suoritettujen maksuerien ja lopullisen järjestelmän mukaisesti väliaikaiselta jaksolta maksettavaksi kuuluvien hallintomaksujen väliset mahdolliset erot.
2 artikla
Soveltamisala ja tavoite
Tätä asetusta sovelletaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklassa tarkoitettuihin yhteisöihin.
Kriisinratkaisuneuvoston tämän asetuksen nojalla keräämät maksuerät on käytettävä yksinomaan kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseen väliaikaisen jakson aikana.
Kriisinratkaisuneuvoston on harjoitettava moitteetonta varainhoitoa ja talousarvion valvontaa sen kaikilla menolohkoilla.
3 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 3 artiklan määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan
a)
’maksuerillä’ tai ’hallintomaksujen erillä’ hallintomaksujen eriä, jotka kriisinratkaisuneuvoston on tämän asetuksen mukaisesti määrä kerätä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi väliaikaisen jakson aikana;
b)
’kriisinratkaisuneuvoston hallintomenoilla’ kriisinratkaisuneuvoston talousarvion I osan menoja väliaikaisen jakson aikana;
c)
’kokonaisvaroilla’ varojen kokonaisarvoa, joka johdetaan merkittävän yhteisön tarvittaessa konsolidoidun taseen riviltä ”kokonaisvarat” siten kuin ne on ilmoitettu unionin asianomaisen lainsäädännön mukaisesti vakavaraisuuden valvontaa varten 31 päivänä joulukuuta 2013 tai sovellettavana tilikauden 2013 tilinpäätöspäivänä, jos mainittu tilikausi päättyy myöhemmin kuin 31 päivänä joulukuuta.
d)
’merkittävillä yhteisöillä’ yhteisöjä, joille EKP on antanut tiedoksi korkeimmalla konsolidointitasolla osallistuvissa jäsenvaltioissa EKP:n päätöksen, jonka mukaan niitä pidetään merkittävinä neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 4 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 468/2014 147 artiklan 1 kohdan mukaisessa merkityksessä, ja jotka mainitaan EKP:n verkkosivuilla 4 päivänä syyskuuta 2014 julkaistussa luettelossa, lukuun ottamatta sellaisia merkittäviä yhteisöjä, jotka ovat jo tässä määritelmässä huomioon otettujen konsernien tytäryrityksiä, ja sivuliikkeitä, jotka osallistumattomiin jäsenvaltioihin sijoittautuneet luottolaitokset ovat perustaneet osallistuviin jäsenvaltioihin;
e)
’maksuerää koskevalla ilmoituksella’ ilmoitusta, jossa ilmoitetaan ennalta kerättävän hallintomaksun erän määrä ja joka annetaan kullekin asiaan liittyvälle merkittävälle yhteisölle tämän asetuksen mukaisesti;
f)
’väliaikaisella jaksolla’ ajanjaksoa, joka alkaa 19 päivänä elokuuta 2014 ja päättyy joko 31 päivänä joulukuuta 2015 tai komission asetuksen (EU) N:o 806/2014 65 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti hyväksymän lopullisen hallintomaksujärjestelmän soveltamispäivänä, sen mukaan kumpi niistä on myöhempi;
g)
’toimivaltaisella viranomaisella’ asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (4) 4 artiklan 2 alakohdan i alakohdassa määriteltyä toimivaltaista viranomaista.
4 artikla
Hallintomaksujen eriä koskeva väliaikainen järjestelmä
1. Kaikkien asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklassa tarkoitettujen yhteisöjen on maksettava hallintomaksuja kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi väliaikaisen jakson aikana.
2. Kriisinratkaisuneuvosto laskee ja kerää ennalta hallintomaksujen erät, jotka merkittävien yhteisöjen on suoritettava kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi väliaikaisen jakson aikana.
3. Muilta asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklassa tarkoitetuilta yhteisöiltä kuin merkittäviltä yhteisöiltä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi veloitettavien hallintomaksujen laskentaa ja keräämistä lykätään 3 artiklan f kohdassa tarkoitetun väliaikaisen jakson loppuun.
5 artikla
Maksuerien laskenta
1. Kriisinratkaisuneuvoston hallintomenot väliaikaisen jakson ajalta muodostavat perustan, jonka mukaisesti määritetään merkittävien yhteisöjen ennalta maksettavat hallintomaksujen erät.
2. Kunkin merkittävän yhteisön maksettavat maksuerät lasketaan kertomalla kriisinratkaisuneuvoston hallintomenot vuosien 2014 ja 2015 ajalta tai, jos väliaikainen jakso jatkuu vielä 31 päivän joulukuuta 2015 jälkeen, asianomaiselta ajanjaksolta suhdeluvulla, joka saadaan jakamalla kyseisen merkittävän yhteisön kokonaisvarat kaikkien merkittävien yhteisöjen yhteenlasketuilla kokonaisvaroilla siten kuin ne on ilmoitettu 31 päivänä joulukuuta 2013 tai sovellettavana tilikauden 2013 tilinpäätöspäivänä, jos mainittu tilikausi päättyy myöhemmin kuin 31 päivänä joulukuuta.
6 artikla
Tasausjärjestelyt
1. Niiden hallintomaksujen määrä, jotka kukin asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklassa tarkoitettu yhteisö on velvollinen maksamaan kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi väliaikaisen jakson aikana, lasketaan (uudelleen) komission asetuksen (EU) N:o 806/2014 65 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti hyväksymän lopullisen hallintomaksujärjestelmän, jäljempänä ’lopullinen järjestelmä’, mukaisesti.
2. Väliaikaisen järjestelmän perusteella suoritettujen maksuerien ja lopullisen järjestelmän mukaisesti laskettujen 1 kohdassa tarkoitettujen hallintomaksujen väliset mahdolliset erot tasataan laskettaessa hallintomaksuja, joilla katetaan kriisinratkaisuneuvoston hallintomenot väliaikaista jaksoa seuraavalta vuodelta. Tällainen mukautus tehdään pienentämällä tai suurentamalla kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi suoritettavia hallintomaksuja kyseiseltä vuodelta.
3. Jos 2 kohdassa tarkoitettu ero on suurempi kuin kyseiseltä vuodelta maksettavat hallintomaksut, mukautus jatkuu sitä seuraavana vuonna.
7 artikla
Ilmoittaminen ja maksaminen
1. Kriisinratkaisuneuvosto laatii ja antaa kullekin merkittävälle yhteisölle tiedoksi maksuerää koskevan ilmoituksen kirjattuna kirjeenä vastaanottotodistuksin.
2. Maksuerää koskevassa ilmoituksessa ilmoitetaan maksuerän määrä, joka merkittävän yhteisön on maksettava ennalta kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi väliaikaisen jakson aikana.
3. Maksuerää koskevassa ilmoituksessa on määritettävä maksuerän maksutapa. Merkittävän yhteisön on noudatettava maksuerää koskevassa ilmoituksessa määritettyjä maksuehtoja.
4. Merkittävän yhteisön on suoritettava maksuerää koskevan ilmoituksen mukainen määrä yhtenä eränä 30 päivän kuluessa siitä, kun maksuerää koskeva ilmoitus on annettu tiedoksi.
5. Kaikista osittaisista maksuista, maksamatta jättämisistä tai maksuerää koskevassa ilmoituksessa määritettyjen maksuehtojen noudattamatta jättämisistä määrätään merkittävälle yhteisölle päiväkohtainen uhkasakko, joka lasketaan maksuerän suorittamatta olevasta määrästä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kriisinratkaisuneuvoston saatavilla olevien muiden oikeussuojakeinojen käyttöä.
Päiväkohtaista uhkasakkoa laskettaessa siihen lisätään erääntyneestä määrästä perittävä päiväkohtainen korko, joka on eräpäivän kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä voimassa oleva Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistu korko korotettuna 8 prosenttiyksiköllä siitä päivästä alkaen, jona maksuerä olisi pitänyt suorittaa.
6. Edellä 5 kohdassa tarkoitettu päiväkohtainen uhkasakko on täytäntöönpanokelpoinen. Täytäntöönpanoon sovelletaan osallistuvassa jäsenvaltiossa sovellettavia menettelysääntöjä. Täytäntöönpanomääräyksen liittää täytäntöönpanoasiakirjaan, tutkimatta mitään muuta kuin täytäntöönpanoasiakirjan oikeaperäisyyden, viranomainen, jonka kunkin osallistuvan jäsenvaltion hallitus nimeää tähän tehtävään ja jonka se ilmoittaa kriisinratkaisuneuvostolle ja unionin tuomioistuimelle.
8 artikla
Tietojen antaminen
Asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten on kymmenen päivän kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta ilmoitettava kriisinratkaisuneuvostolle merkittävien yhteisöjen yhteystiedot sekä niiden kokonaisvarojen arvo siten kuin se on ilmoitettu 31 päivänä joulukuuta 2013 tai sovellettavana tilikauden 2013 tilinpäätöspäivänä, jos mainittu tilikausi päättyy myöhemmin kuin 31 päivänä joulukuuta.
9 artikla
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 8 päivänä lokakuuta 2014.