NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/534
ze dne 17. března 2015
o vykazování finančních informací v oblasti dohledu (ECB/2015/13)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 1, čl. 4 odst. 3, čl. 6 odst. 2, čl. 6 odst. 5 písm. d) a článek 10 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (2), a zejména na čl. 21 odst. 1, článek 140 a čl. 141 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na úvěrové instituce se vztahuje řádná zpravodajská povinnost vymezená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) (rovněž dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích (CRR)“) a v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (4). Vykazované informace ECB shromažďuje na základě rozhodnutí ECB/2014/29 (5). Toto nařízení doplňuje rozhodnutí ECB/2014/29 v tom směru, že dále vymezuje požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu.
(2)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 stanoví pro všechny instituce, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 575/2013, jednotné požadavky týkající se podávání zpráv pro účely dohledu příslušným orgánům v určitých oblastech vymezených v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014. Jednou z těchto oblastí jsou finanční informace na konsolidovaném základě. Podle čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 je vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě povinné pro úvěrové instituce, které připravují své konsolidované účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými postupem stanoveným v čl. 6 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6). Předkládání finančních informací v oblasti dohledu vnitrostátními příslušnými orgány ECB, které je povinné na základě prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a které se týká významných a méně významných dohlížených subjektů, nyní probíhá v souladu s rozhodnutím ECB/2014/29 a mělo by v nezměněné podobě pokračovat, neboť nespadá do předmětu tohoto nařízení.
(3)
Výkon pravomoci vyžadovat, aby úvěrové instituce pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 používaly mezinárodní účetní standardy uplatňované podle nařízení (ES) č. 1606/2002, je mimo předmět tohoto nařízení. S ohledem na článek 150 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) by předchozí rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se výkonu či zdržení se výkonu této pravomoci měla zůstat nedotčena.
(4)
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají mezinárodní účetní standardy na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují nařízení (ES) č. 1606/2002 pro podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24. odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013.
(5)
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice Rady 86/635/EHS (7), pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje předchozí rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS. Evropský orgán pro bankovnictví byl konzultován v souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 vymezuje jednotné požadavky pro podávání zpráv v oblasti dohledu, pokud se týká oblastí v oblasti působnosti uvedeného nařízení. Podle čl. 99 odst. 5 a odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 zabývá pouze finančními informacemi v oblasti dohledu na konsolidovaném základě. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě je mimo oblast působnosti uvedeného nařízení, příslušné orgány mohou tedy ukládat požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě. S ohledem na to, že je nezbytné, aby finanční informace pro významné a méně významné dohlížené subjekty byly srovnatelné, by toto nařízení mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které by významné a méně významné dohlížené subjekty měly na individuálním základě vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(7)
Podle článku 40 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8) mohou příslušné orgány hostitelských členských států vyžadovat, aby jim všechny úvěrové instituce, které mají pobočky na jejich území, podávaly pravidelně zprávy o své činnosti na území těchto hostitelských členských států. V souladu s čl. 2 odst. 20 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) jsou pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, dohlíženými subjekty. S ohledem na potřebu mít k dispozici srovnatelné finanční informace pro významné dohlížené subjekty by toto nařízení mělo vymezit informace, které by pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, měly vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(8)
Čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 stanoví, že ECB má pravomoci v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi nebo pobočkami usazenými v zúčastněných členských státech a patřícími úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci ze třetí země proto nespadají do úkolů ECB, které jí byly svěřeny v oblasti dohledu. Na tyto pobočky by se tedy neměla vztahovat zpravodajská povinnost obsažená v tomto nařízení. Z této zpravodajské povinnosti by dále měly být vyňaty pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci z jiného zúčastněného členského státu, neboť tato povinnost má být uplatňována na úrovni dohlíženého subjektu, který pobočku zřídil.
(9)
Povinnost, která je v tomto nařízení vymezena pro významné a méně významné dohlížené subjekty, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené subjekty vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost. Pro vnitrostátní příslušné orgány může být vhodné, aby nezbytné minimální informace shromažďovaly jako součást širšího zpravodajského rámce, který zavedou v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
(10)
Pro plnění úkolů ECB je nezbytné získávat finanční informace od méně významných dohlížených skupin s výjimkou těch, které své konsolidované účetní závěrky připravují v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. Toto nařízení by proto mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které tyto skupiny mají vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Měly by být zejména specifikovány formáty, periodicita, referenční data a období pro vykazování údajů a lhůty pro předávání dotčených informací. Tato povinnost by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené skupiny vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost.
(11)
V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 a s článkem 21 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) mají ECB a vnitrostátní příslušné orgány povinnost vyměňovat si informace. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB přímo získávat informace vykazované úvěrovými institucemi nebo mít k těmto informacím průběžně přímý přístup, měly by vnitrostátní příslušné orgány ECB poskytovat zejména všechny informace nezbytné pro účely plnění úkolů, které byly ECB svěřeny na základě nařízení (EU) č. 1024/2013.
(12)
V souladu s čl. 2 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 může být institucím umožněno, aby pro vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě použily účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku. Toto nařízení by rovněž mělo umožnit, aby se pro toto vykazování používal účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku.
(13)
ECB uskutečnila veřejné konzultace k tomuto nařízení a provedla analýzu případných nákladů a výhod,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení vymezuje požadavky na vykazování finančních informací v oblasti dohledu, které mají vnitrostátním příslušným orgánům předkládat:
a)
významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
b)
významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. a) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
c)
významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě;
d)
významné dohlížené skupiny, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi;
e)
méně významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
f)
méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. e) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
g)
méně významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Jako výjimka z článků 7 a 14 nemusí dohlížené subjekty, kterým byla na individuálním základě udělena výjimka z používání obezřetnostních požadavků v souladu s článkem 7 nebo 10 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazovat finanční informace v oblasti dohledu v souladu s tímto nařízením.
3. Pokud příslušné orgány včetně ECB v souladu s čl. 11 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují, aby instituce dodržovaly povinnosti vymezené v části druhé až čtvrté a v části šesté až osmé nařízení (EU) č. 575/2013 a v hlavě VII směrnice 2013/36/EU na subkonsolidovaném základě, plní tyto instituce požadavky vymezené v tomto nařízení na subkonsolidovaném základě.
4. Vnitrostátní příslušné orgány a/nebo národní centrální banky mohou údaje shromážděné podle tohoto nařízení použít pro jakékoli jiné úkoly.
5. Tímto nařízením nejsou dotčeny účetní standardy, které dohlížené skupiny a subjekty používají ve svých konsolidovaných účetních závěrkách nebo ročních účetních závěrkách, přičemž toto nařízení ani nemění účetní standardy používané pro vykazování v oblasti dohledu. Vzhledem k tomu, že dohlížené skupiny a subjekty používají rozdílné účetní standardy, měly by být předávány pouze informace týkající se pravidel oceňování včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle příslušných účetních standardů a které odpovídající dohlížená skupina nebo subjekt skutečně uplatňují. Za tímto účelem jsou pro dohlížené skupiny a subjekty, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, stanoveny zvláštní vzory pro vykazování. Datové body ve vzorech, které se v případě příslušných dohlížených subjektů neuplatní, se nemusí vykazovat.
6. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, mohou informace, které musí poskytovat podle tohoto nařízení, relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu předkládat prostřednictvím úvěrové instituce, která je zřídila.
Článek 2
Definice
Není-li stanoveno jinak, použijí se pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) spolu s těmito definicemi:
1.
„IAS“ a „IFRS“ se rozumí „International Accounting Standards“ a „International Financial Reporting Standards“ ve smyslu článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
2.
„dceřiným podnikem“ se rozumí dceřiný podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 16 nařízení (EU) č. 575/2013, který je úvěrovou institucí ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013;
3.
„podskupinou“ se rozumí skupina, jejíž mateřský podnik sám není dceřiným podnikem jiné instituce, která je povolena v tomtéž zúčastněném členském státě, nebo finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v tomtéž zúčastněném členském státě;
4.
„konsolidovaným základem“ se rozumí konsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 48 nařízení (EU) č. 575/2013;
5.
„subkonsolidovaným základem“ se rozumí subkonsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 49 nařízení (EU) č. 575/2013.
Článek 3
Změna statusu dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny
1. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako významné po dobu 18 měsíců ode dne, kdy jim bylo rozhodnutí podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Jako významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina vykáže informace v souladu s hlavou II tohoto nařízení v první referenční den, který nastane poté, co byly tento subjekt nebo skupina klasifikovány jako významné.
2. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako méně významné, jakmile jim bylo rozhodnutí podle čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Od tohoto okamžiku začne tento subjekt nebo skupina vykazovat informace v souladu s hlavou III tohoto nařízení.
HLAVA II
VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Významné dohlížené skupiny
Článek 4
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají IFRS pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazujífinanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě. Jejich podskupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu, rovněž vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
Článek 5
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají národní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v článku 4 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
KAPITOLA II
Významné dohlížené subjekty
Článek 6
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, které používají IFRS podle nařízení (ES) č. 1606/2002 buď proto, že připravují své roční účetní závěrky v souladu s účetními standardy ve smyslu uvedeného nařízení, nebo proto, že je používají pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. To platí i pro pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 1 zahrnuje informace uvedené v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 3 zahrnuje informace uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
5. Informace uvedené v odstavcích 2 a 4 zahrnují pouze informace, které se týkají:
a)
aktiv, závazků, vlastního kapitálu, výnosu a nákladů, které dohlížený subjekt zachycuje podle použitelných účetních standardů;
b)
podrozvahových expozic a činností, do nichž je dohlížený subjekt zapojen;
c)
transakcí, které nejsou uvedeny v písmenu a) a b) a které provádí dohlížený subjekt;
d)
pravidel oceňování, včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle použitelných účetních standardů a které dohlížený subjekt skutečně uplatňuje.
6. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2 a 4, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 7
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. Tyto subjekty vykazují finanční informace v oblasti dohledu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 3 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Informace ve smyslu odstavců 1, 2, 4 a 5 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
7. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat údaje, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 1, 2, 4 a 5, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 8
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené subjekty
1. Informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud bylo významným dohlíženým subjektům umožněno své roční účetní závěrky vypracovávat na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, 40. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě významných dohlížených subjektů, které jsou součástí významné dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA III
Vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
Článek 9
Formát a periodicita vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Mateřské instituce v zúčastněném členském státě a instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v zúčastněném členském státě zajistí, aby finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, byly relevantním vnitrostátním příslušným orgánům vykazovány na individuálním základě takto:
a)
v případě významných dohlížených skupin, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 1 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014;
b)
v případě významných dohlížených skupin, které nejsou skupinami uvedenými výše a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 2 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.
2. Odchylně od odstavce 1 mateřské podniky uvedené v tomto odstavci nevykazují finanční informace o dceřiných podnicích, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR. Pro tyto účely se celková hodnota aktiv určí na základě kritérií obsažených v části IV hlavě 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
3. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s částí IV hlavou 2 kapitolou 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku převyšuje 3 miliardy EUR, musí se dceřiný podnik zahrnout do informací vykazovaných v souladu s odstavcem 1 k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku je nižní než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne mateřský podnik vykazovat informace podle odstavce 2 k první referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
Článek 10
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Informace uvedené v článku 9 jsou shromažďovány ke stejným referenčním datům jako finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají významné dohlížené skupiny. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku, který se používá pro vykazování finančních informací, do referenčního data.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o dceřiných podnicích usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi podle článku 9 do konce pracovní doby v 55. pracovní den po referenčním datu, k němuž se vztahují.
3. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tuto lhůtu.
HLAVA III
MÉNĚ VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Méně významné dohlížené skupiny
Článek 11
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě v případě méně významných dohlížených skupin
1. Méně významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na konsolidovaném základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v odstavci 1 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu. Finanční informace v oblasti dohledu se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Odchylně od odstavců 4 a 5 finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených skupin, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 4 tohoto článku zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlížených skupin hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
7. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny převyšuje 3 miliardy EUR, musí tato skupina informace podle odstavců 4 a 5 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tato skupina vykazovat informace podle odstavce 6 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
8. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 4, 5 a 6 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
9. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 4, 5 a 6, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 12
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené skupiny
1. Informace o méně významných dohlížených skupinách uvedené v článku 11 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým skupinám umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně tak, že pokrývají období od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace uvedené v článku 11 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených skupin včetně podskupin, které vykazují na konsolidovaném základě, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených skupin, které vykazují na subkonsolidovaném základě podle čl. 1 odst. 3, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA II
Méně významné dohlížené subjekty
Článek 13
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro méně významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Z ustanovení odstavců 2, 3, 5 a 6 jsou dány tyto výjimky:
a)
finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených úvěrových institucí, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu, která je nižší než 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 2, 3, 5 nebo 6 zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum;
b)
pobočka usazená v zúčastněném členském státě, která patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, se do vykazování finančních informací v oblasti dohledu nezahrnuje, je-li celková hodnota jejích aktiv nižší než 3 miliardy EUR.
8. Pro účely odstavce 7 je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
9. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
10. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
11. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 14
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Odchylně od odstavců 2, 3, 5 a 6 vykazování finančních informací v oblasti dohledu, pokud se týká méně významných dohlížených subjektů, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu nižší než 3 miliardy EUR, zahrnuje informace uvedené v příloze III. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
8. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
9. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
10. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 15
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené subjekty
1. Informace o méně významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 13 a 14 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým subjektům umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Údaje týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají méně významných dohlížených subjektů uvedených v článcích 13 a 14, do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
HLAVA IV
KVALITA ÚDAJŮ A JAZYK INFORMAČNÍCH TECHNOLOGIÍ
Článek 16
Kontroly kvality údajů
Vnitrostátní příslušné orgány sledují a zajišťují kvalitu a spolehlivost informací předkládaných ECB. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článcích 4 a 5 rozhodnutí ECB/2014/29.
Článek 17
Jazyk informačních technologií pro přenos informací od vnitrostátních příslušných orgánů do ECB
S cílem poskytnout jednotný technický formát pro výměnu údajů podle prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 předávají vnitrostátní příslušné orgány informace uvedené v tomto nařízení podle taxonomie „eXtensible Business Reporting Language“. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článku 6 rozhodnutí ECB/2014/29.
HLAVA V
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Referenční data pro první vykazování
1. 31. prosinec 2015 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených skupin;
b)
významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny.
2. 30. červen 2016 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny;
b)
dceřiných podniků významných dohlížených skupin usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi.
3. 30. červen 2017 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
méně významných dohlížených skupin;
b)
méně významných dohlížených subjektů.
Článek 19
Přechodná ustanovení
Rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu, jež jsou předmětem tohoto nařízení, ze strany významných dohlížených skupin a subjektů, zůstávají nedotčena, pokud se týká všech referenčních dat, jež předcházejí referenčním datům prvního vykazování ve smyslu článku 18.
Článek 20
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. března 2015.
EUROOPAN KESKUSPANKIN ASETUS (EU) 2015/534,
annettu 17 päivänä maaliskuuta 2015,
valvontaan liittyvien rahoitustietojen raportoinnista (EKP/2015/13)
EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15 päivänä lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (1), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 ja 3 kohdan, 6 artiklan 2 kohdan, 5 kohdan d alakohdan ja 10 artiklan,
ottaa huomioon kehyksen perustamisesta YVM:n puitteissa tehtävälle yhteistyölle EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten nimettyjen viranomaisten kanssa (YVM-kehysasetus) 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) (2), ja erityisesti sen 21 artiklan 1 kohdan, 140 artiklan ja 141 artiklan 1 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Luottolaitoksiin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (3) (josta käytetään jäljempänä myös nimitystä ’vakavaraisuusasetus’) ja komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 680/2014 (4) säädettyjä säännöllistä raportointia koskevia vaatimuksia. EKP kerää raportoidut tiedot päätöksen EKP/2014/29 (5) nojalla. Tällä asetuksella täydennetään päätöstä EKP/2014/29 ja täsmennetään tarkemmin valvontaan liittyvien rahoitustietojen raportointivaatimuksia.
(2)
Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 680/2014 säädetään kaikkia asetuksen (EU) N:o 575/2013 soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevista yhdenmukaisista vaatimuksista, jotka liittyvät vakavaraisuusraportointiin toimivaltaisille viranomaisille tietyillä, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 1 artiklassa täsmennetyillä aloilla. Yksi näistä aloista koskee konsolidoituja rahoitustietoja. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 99 artiklan 2 kohdan mukaan valvontaan liittyvien rahoitustietojen ilmoittaminen konsolidoidusti on pakollista luottolaitoksille, jotka laativat konsolidoidut tilinpäätöksensä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1060/2002 (6) 6 artiklan 2 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti hyväksyttyjä kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja noudattaen. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 mukaan on pakollista, että kansalliset toimivaltaiset viranomaiset toimittavat valvontaan liittyvät rahoitustiedot EKP:lle sekä merkittävien että vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen osalta; tiedot toimitetaan nykyisin päätöksen EKP/2014/29 mukaisesti, eikä tällä asetuksella ole vaikutusta tähän menettelyyn, sillä se ei kuulu tämän asetuksen sääntelykohteeseen.
(3)
Harkintavalta sen suhteen, vaaditaanko luottolaitoksia asetuksen (EU) N:o 575/2013 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttämään valvontaan liittyvässä raportoinnissa kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja, sellaisina kuin niitä sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1606/2002 nojalla, ei kuulu tämän asetuksen sääntelykohteeseen. Ottaen huomioon asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 150 artiklan, tällä asetuksella ei ole vaikutusta kansallisten toimivaltaisten viranomaisten aikaisempiin päätöksiin tämän harkintavallan käyttämisestä tai käyttämättä jättämisestä.
(4)
Asetuksen (EU) N:o 575/2013 99 artiklan 3 artiklan mukaisesti sellaisten luottolaitosten osalta, jotka soveltavat asetuksen (EU) N:o 575/2013 24 artiklan 2 kohdan nojalla valvontaan liittyvässä raportoinnissa kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja, sellaisina kuin niitä sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1606/2002 nojalla, valvontaan liittyvien rahoitustietojen ilmoittaminen konsolidoidusti edellyttää toimivaltaisen viranomaisen päätöstä tämän raportoinnin laajentamisesta. EKP:n tulisi myös päättää valvontaan liittyvien rahoitustietojen toimittamista koskevan vaatimuksen laajentamisesta sellaisiin merkittäviin valvottaviin ryhmittymiin, jotka soveltavat asetuksen (EU) N:o 575/2013 24 artiklan 2 kohdan nojalla valvontaan liittyvässä raportoinnissa asetusta (EY) N:o 1606/2002.
(5)
Asetuksen (EU) N:o 575/2013 99 artiklan 6 artiklan mukaisesti sellaisten luottolaitosten osalta, jotka soveltavat neuvoston direktiiviin 86/635/ETY (7) perustuvia kansallisia tilinpitosäännöstöjä, valvontaan liittyvien rahoitustietojen ilmoittaminen konsolidoidusti edellyttää toimivaltaisen viranomaisen aiempaa päätöstä tämän raportoinnin laajentamisesta. EKP:n tulisi myös päättää valvontaan liittyvien rahoitustietojen toimittamista koskevan vaatimuksen laajentamisesta sellaisiin merkittäviin valvottaviin ryhmittymiin, jotka soveltavat direktiiviin 86/635/ETY perustuvia kansallisia tilinpitosäännöstöjä. Euroopan pankkiviranomaista on kuultu asetuksen (EU) N:o 575/2013 99 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
(6)
Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 680/2014 säädetään valvontaan liittyvää raportointia koskevista yhdenmukaisista vaatimuksista sen soveltamisalan piirissä. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 99 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 680/2014 koskee ainoastaan konsolidoituja valvontaan liittyviä rahoitustietoja. Valvontaan liittyvien rahoitustietojen raportointi yksittäisen laitoksen tasolla jää sen soveltamisalan ulkopuolelle; tämän vuoksi toimivaltaiset viranomaiset voivat asettaa vaatimuksia valvontaan liittyvien rahoitustietojen ilmoittamisesta yksittäisen laitoksen tasolla. Ottaen huomioon tarpeen saada vertailukelpoisia rahoitustietoja merkittävistä ja vähemmän merkittävistä valvottavista yhteisöistä, tässä asetuksessa olisi säädettävä valvontaan liittyvistä rahoitustiedoista, jotka merkittävien ja vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen tulisi ilmoittaa kansallisille toimivaltaisille viranomaisille yksittäisen laitoksen tasolla. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi tämän jälkeen toimitettava nämä tiedot EKP:lle asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 140 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(7)
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (8) 40 artiklan nojalla vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat vaatia, että kaikki sen alueella sivuliikkeitä pitävät luottolaitokset antavat niille määräajoin kertomuksen vastaanottavan jäsenvaltion alueella harjoittamistaan toimista. Asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 2 artiklan 20 kohdan mukaan osallistumattomaan jäsenvaltioon sijoittautuneen luottolaitoksen osallistuvaan jäsenvaltioon perustamat sivuliikkeet ovat valvottavia yhteisöjä. Ottaen huomioon tarpeen saada vertailukelpoisia rahoitustietoja merkittävistä valvottavista yhteisöistä, tässä asetuksessa olisi säädettävä tiedoista, joita osallistumattomaan jäsenvaltioon sijoittautuneen luottolaitoksen osallistuvaan jäsenvaltioon perustamien sivuliikkeiden olisi raportoitava kansallisille toimivaltaisille viranomaisille. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi tämän jälkeen toimitettava nämä tiedot EKP:lle asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 140 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(8)
Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 4 kohdassa säädetään, että EKP:lla on vastuu luottolaitosten, rahoitusalan holdingyhtiöiden tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden taikka osallistumattomiin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden luottolaitosten osallistuviin jäsenvaltioihin perustamien sivuliikkeiden valvonnasta. Näin ollen kolmansista maista olevien luottolaitosten osallistuviin jäsenvaltioihin perustamien sivuliikkeiden valvonta ei kuulu EKP:lle osoitettujen tehtävien piiriin. Tämän johdosta näihin sivuliikkeisiin ei tulisi soveltaa tämän asetuksen mukaisia raportointivaatimuksia. Lisäksi osallistuvaan jäsenvaltioon sijoittautuneen luottolaitoksen toiseen osallistuvaan jäsenvaltioon perustamat sivuliikkeet olisi suljettava näiden raportointivaatimusten ulkopuolelle, koska nämä vaatimukset on tarkoitettu sovellettaviksi sivuliikkeen perustaneen valvottavan yhteisön tasolla.
(9)
Tässä asetuksessa säädetyillä vaatimuksilla, jotka koskevat merkittäviä ja vähemmän merkittäviä valvottavia yhteisöjä, mukaan lukien osallistumattomaan jäsenvaltioon sijoittautuneen luottolaitoksen osallistuvaan jäsenvaltioon perustamat sivuliikkeet, tulisi pyrkiä varmistamaan, että nämä valvottavat yhteisöt ilmoittavat yhteisten vähimmäisvaatimusten mukaiset tietosarjat kansallisille toimivaltaisille viranomaisille, eikä asettaa yhdenmukaisia raportointivaatimuksia. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kannalta voi olla tarkoituksenmukaista kerätä tarpeelliset vähimmäisvaatimusten mukaiset tiedot osana laajempaa raportointikehikkoa, jonka ne laativat soveltuvien unionin tai kansallisten lakien mukaisesti ja joka palvelee myös muita kuin valvontaan liittyviä tarkoituksia, kuten tilastointia.
(10)
EKP:lle on tehtäviensä hoitamiseksi tarpeellista saada rahoitustiedot sellaisilta vähemmän merkittäviltä valvottavilta ryhmittymiltä, jotka eivät laadi konsolidoitua tilinpäätöstä asetuksen (EY) N:o 1606/2002 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyttyjä kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja noudattaen. Tässä asetuksessa olisi sen vuoksi säädettävä valvontaan liittyvistä rahoitustiedoista, jotka tällaisten ryhmittymien tulee raportoida kansallisille toimivaltaisille viranomaisille. Erityisesti olisi täsmennettävä kyseessä olevien tietojen toimittamisen muoto, raportointitiheys, viitepäivämäärät ja ilmoitusjaksot sekä määräajat. Näillä vaatimuksilla tulisi pyrkiä varmistamaan, että tällaiset valvottavat ryhmittymät raportoivat yhteisten vähimmäisvaatimusten mukaiset tietosarjat kansallisille toimivaltaisille viranomaisille, eikä asettaa yhdenmukaisia raportointivaatimuksia.
(11)
Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 21 artiklan mukaan sekä EKP:llä että kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on velvollisuus tietojenvaihtoon. Sanotun rajoittamatta EKP:n oikeutta saada raportoituja tietoja suoraan luottolaitoksilta tai jatkuvasti saada kyseisiä tietoja käyttöönsä suoraan, kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tulisi erityisesti toimittaa EKP:lle kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 EKP:lle osoitettujen tehtävien hoitamiseksi.
(12)
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti laitoksille voidaan antaa lupa käyttää kalenterivuodesta poikkeavaa tilikautta, kun valvontaan liittyviä rahoitustietoja raportoidaan konsolidoidusti. Tässä asetuksessa tulisi myös sallia kalenterivuodesta poikkeavan tilikauden käyttö tällaisen raportoinnin yhteydessä.
(13)
EKP on toteuttanut tätä asetusta koskevan julkisen kuulemisen ja analysoinut mahdolliset kustannukset ja edut,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I OSASTO
KOHDE JA MÄÄRITELMÄT
1 artikla
Kohde
1. Tässä asetuksessa säädetään valvontaan liittyvien rahoitustietojen raportoinnista kansallisille toimivaltaisille viranomaisille, kun ilmoittajina ovat
a)
merkittävät valvottavat ryhmittymät, jotka soveltavat asetuksen (EU) N:o 575/2013 24 artiklan 2 kohdan nojalla valvontaan liittyvään raportointiin kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti, mukaan lukien niiden alaryhmät;
b)
muut kuin a alakohdassa tarkoitetut merkittävät valvottavat ryhmittymät, joihin sovelletaan direktiiviin 86/635/ETY perustuvia kansallisia tilinpitosäännöstöjä, mukaan lukien niiden alaryhmät;
c)
merkittävät valvottavat yhteisöt, mukaan lukien osallistumattomaan jäsenvaltioon sijoittautuneen luottolaitoksen osallistuvaan jäsenvaltioon perustamat sivuliikkeet;
d)
merkittävät valvottavat ryhmittymät osallistumattomaan jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan perustettujen tytäryritysten osalta;
e)
vähemmän merkittävät valvottavat ryhmittymät, jotka soveltavat asetuksen (EU) N:o 575/2013 24 artiklan 2 kohdan nojalla valvontaan liittyvään raportointiin kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti, mukaan lukien niiden alaryhmät;
f)
muut kuin e alakohdassa tarkoitetut vähemmän merkittävät valvottavat ryhmittymät, joihin sovelletaan direktiiviin 86/635/ETY perustuvia kansallisia tilinpitosäännöstöjä, mukaan lukien niiden alaryhmät;
g)
vähemmän merkittävät valvottavat yhteisöt, mukaan lukien osallistumattomaan jäsenvaltioon sijoittautuneen luottolaitoksen osallistuvaan jäsenvaltioon perustamat sivuliikkeet.
2. Tämän asetuksen mukaista valvontaan liittyvien rahoitustietojen raportointia ei 7 ja 14 artiklasta poiketen vaadita valvottavilta yhteisöiltä, joille on myönnetty poikkeus vakavaraisuusvaatimusten soveltamisesta yksittäisen laitoksen tasolla asetuksen (EU) N:o 575/2013 7 tai 10 artiklan mukaisesti.
3. Jos toimivaltaiset viranomaiset, EKP mukaan luettuna, vaativat laitoksia noudattamaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 toisessa, kolmannessa ja neljännessä osassa sekä kuudennessa, seitsemännessä ja kahdeksannessa osassa sekä direktiivin 2013/36/EU VII osastossa säädettyjä velvoitteita alakonsolidointiryhmän tasolla asetuksen (EU) N:o 575/2013 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti, näiden laitosten on noudatettava tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia alakonsolidointiryhmän tasolla.
4. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja/tai kansalliset keskuspankit voivat käyttää tämän asetuksen nojalla kerättyjä tietoja muihinkin tarkoituksiin.
5. Tällä asetuksella ei ole vaikutusta tilinpitosäännöstöihin, joita valvottavat ryhmittymät ja yhteisöt soveltavat konsolidoidussa tilinpäätöksessään tai vuosittaisessa tilinpäätöksessään, eikä sillä muuteta valvontaan liittyvään raportointiin sovellettavia tilinpitosäännöstöjä. Valvottavat ryhmittymät ja yhteisöt voivat soveltaa erilaisia tilinpäätösstandardeja, minkä vuoksi olisi toimitettava ainoastaan sellaisiin arvostussääntöihin liittyviä tietoja, jotka ovat voimassa kyseessä olevien tilinpäätösstandardien mukaan ja joita asianomainen valvottava ryhmittymä tai yhteisö tosiasiassa soveltaa, mukaan lukien luottoriskitappioiden arvioinnissa käytetyt menetelmät. Tätä varten direktiiviin 86/635/ETY perustuvia kansallisia tilinpitosäännöstöjä soveltavien valvottavien ryhmittymien ja yhteisöjen käyttöön annetaan erityiset raportointimallit. Malleihin sisältyviä tietopisteitä, jotka eivät ole asianomaisten valvottavien yhteisöjen kannalta merkityksellisiä, ei tarvitse raportoida.
6. Osallistumattomaan jäsenvaltioon sijoittautuneen luottolaitoksen osallistuvaan jäsenvaltioon perustama sivuliike voi ilmoittaa tiedot, joita siltä tämän asetuksen mukaan edellytetään, asianomaiselle kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle kyseisen sivuliikkeen perustaneen luottolaitoksen välityksellä.
2 artikla
Määritelmät
Ellei toisin säädetä, tätä asetusta sovellettaessa sovelletaan asetukseen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) sisältyviä määritelmiä yhdessä seuraavien määritelmien kanssa:
1.
’IAS’ ja ’IFRS’ tarkoittavat kansainvälisiä IAS- (International Accounting Standards) ja IFRS-tilinpäätösstandardeja (International Financial Reporting Standards), jotka on mainittu asetuksen (EY) N:o 1606/2002 2 artiklassa;
2.
’tytäryritys’ tarkoittaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 16 alakohdassa määriteltyä tytäryritystä, joka on asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu luottolaitos;
3.
’alaryhmä’ tarkoittaa ryhmää, jonka emoyritys ei itse ole toisen samassa osallistuvassa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen laitoksen taikka samaan jäsenvaltioon sijoittautuneen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys;
4.
’konsolidoinnin perusteella’ tarkoittaa samaa kuin asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 48 alakohdan määritelmässä;
5.
’alakonsolidointiryhmän tasolla’ tarkoittaa samaa kuin asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 49 alakohdan määritelmässä.
3 artikla
Valvottavan yhteisön tai valvottavan ryhmittymän aseman muutos
1. Tätä asetusta sovellettaessa valvottava yhteisö tai valvottava ryhmittymä luokitellaan merkittäväksi 18 kuukautta sen jälkeen, kun asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu päätös on annettu sille tiedoksi. Sen tulee raportoida tämän asetuksen II osaston mukaisesti merkittävänä valvottavana yhteisönä tai merkittävänä valvottavana ryhmittymänä sellaisesta ensimmäisestä viitepäivämäärästä lähtien, joka seuraa sen luokittelua merkittäväksi.
2. Tätä asetusta sovellettaessa valvottava yhteisö tai valvottava ryhmittymä luokitellaan vähemmän merkittäväksi, kun asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 46 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu päätös on annettu sille tiedoksi. Tämän jälkeen sen tulee raportoida tämän asetuksen III osaston mukaisesti.
II OSASTO
MERKITTÄVÄT VALVOTTAVAT RYHMITTYMÄT JA YHTEISÖT
I LUKU
Merkittävät valvottavat ryhmittymät
4 artikla
Raportoinnin muoto ja tiheys konsolidoinnin perusteella sekä viite- ja ilmoituspäivämäärät merkittävillä valvottavilla ryhmittymillä, jotka soveltavat IFRS-standardeja valvontaan liittyvään raportointiin asetuksen (EU) N:o 575/2013 24 artiklan 2 kohdan mukaan
Asetuksen (EU) N:o 575/2013 99 artiklan 3 kohdan mukaan sellaisten merkittävien valvottavien ryhmittymien, jotka asetuksen (EU) N:o 575/2013 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti soveltavat valvontaan liittyvässä raportoinnissa IFRS-standardeja asetuksen (EY) N:o 1606/2002 nojalla, on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 2, 3 ja 10 artiklassa säädetyllä tavalla konsolidoinnin perusteella. Niiden alaryhmien, jotka soveltavat valvontaan liittyvässä raportoinnissa IFRS-standardeja asetuksen (EY) N:o 1606/2002 nojalla, on samoin raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot täytäntöönpanoasetuksen (EY) N:o 680/2014 2, 3 ja 10 artiklassa säädetyllä tavalla konsolidoinnin perusteella.
5 artikla
Raportoinnin muoto ja tiheys konsolidoinnin perusteella sekä viite- ja ilmoituspäivämäärät merkittävillä valvottavilla ryhmittymillä jotka soveltavat direktiiviin 86/635/ETY perustuvia kansallisia tilinpitosäännöstöjä
Asetuksen (EU) N:o 575/2013 99 artiklan 6 kohdan nojalla muiden kuin edellä 4 artiklassa tarkoitettujen merkittävien valvottavien ryhmittymien, joihin sovelletaan direktiiviin 86/635/ETY perustuvia kansallisia tilinpitosäännöstöjä, mukaan lukien niiden alaryhmät, on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 2, 3 ja 11 artiklassa säädetyllä tavalla konsolidoinnin perusteella.
II LUKU
Merkittävät valvottavat yhteisöt
6 artikla
Raportoinnin muoto ja tiheys yksittäisen laitoksen tasolla yhteisöillä, jotka eivät kuulu merkittävään valvottavaan ryhmittymään
1. Merkittävien valvottavien yhteisöjen, jotka eivät kuulu merkittävään valvottavaan ryhmittymään ja jotka soveltavat IFRS-tilinpäätösstandardeja asetuksen (EY) N:o 1606/2002 nojalla joko siksi, että ne laativat vuosittaisen tilinpäätöksensä siinä tarkoitettujen tilinpäätösstandardien mukaisesti tai siksi, että ne soveltavat näitä standardeja valvontaan liittyvään raportointiin asetuksen (EU) N:o 575/2013 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot asianomaiselle kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle yksittäisen laitoksen tasolla. Sanottua sovelletaan myös sivuliikkeisiin, jotka osallistumattomaan jäsenvaltioon sijoittautunut luottolaitos on perustanut osallistuvaan jäsenvaltioon.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun valvontaan liittyvän rahoitustietojen raportoinnin tulee sisältää täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 9 artiklassa täsmennetyt tiedot ja tapahtua samassa artiklassa täsmennettyä raportointitiheyttä noudattaen.
3. Muiden kuin 1 kohdassa tarkoitettujen merkittävien valvottavien yhteisöjen, jotka eivät kuulu merkittävään valvottavaan ryhmittymään ja joihin sovelletaan direktiiviin 86/635/ETY perustuvia kansallisia tilinpitosäännöstöjä, mukaan lukien sivuliikkeet, jotka osallistumattomaan jäsenvaltioon sijoittautunut luottolaitos on perustanut osallistuvaan jäsenvaltioon, on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot asianomaiselle kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle.
4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetun valvontaan liittyvän rahoitustietojen raportoinnin tulee sisältää täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 11 artiklassa täsmennetyt tiedot ja tapahtua samassa artiklassa täsmennettyä raportointitiheyttä noudattaen.
5. Edellä 2 ja 4 kohdassa täsmennettyjen tietojen tulee sisältää ainoastaan tiedot, jotka liittyvät
a)
varoihin, velkoihin, pääomaan, tuottoihin ja kuluihin, jotka valvottava yhteisö on kirjannut sovellettavan tilinpitosäännöstön nojalla;
b)
taseen ulkopuolisiin vastuisiin ja toimintoihin, joissa valvottava yhteisö on osallisena;
c)
muihin kuin a ja b kohdassa täsmennettyihin, valvottavan yhteisön toteuttamiin taloustoimiin;
d)
arvostussääntöihin, jotka ovat voimassa sovellettavan tilinpitosäännöstön mukaan ja joita valvottava yhteisö tosiasiassa soveltaa, mukaan lukien menetelmät luottoriskitappioiden arvioimiseksi.
6. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat kerätä 2 ja 4 kohdassa täsmennettyjä EKP:lle toimitettavia tietoja osana laajempaa kansallista raportointikehikkoa, joka sisältää - sovellettavan unionin tai kansallisen lain mukaisesti - täydentäviä valvontaan liittyviä rahoitustietoja ja palvelee myös muita tarkoituksia kuin valvontaa, esimerkiksi tilastointia.
7 artikla
Raportoinnin muoto ja tiheys yksittäisen laitoksen tasolla yhteisöillä, jotka kuuluvat merkittävään valvottavaan ryhmittymään
1. Merkittävien valvottavien yhteisöjen, jotka soveltavat IFRS-standardeja asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti joko siksi, että ne laativat vuosittaisen tilinpäätöksensä siinä tarkoitettujen tilinpäätösstandardien mukaisesti, tai siksi, että soveltavat näitä standardeja valvontaan liittyvään raportointiin asetuksen (EU) N:o 575/2013 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja jotka kuuluvat merkittävään valvottavaan ryhmittymään, on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot asianomaiselle kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle yksittäisen laitoksen tasolla. Näiden yhteisöjen on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 9 artiklassa täsmennetyin aikavälein ja raportoinnin on katettava liitteessä I täsmennettyjä yhteisiä vähimmäisvaatimuksia vastaavat tiedot.
2. Kunkin kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava EKP:lle täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteessä III tarkoitetut muut mallit, jotka se on kerännyt. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EKP:lle etukäteen tällaisista muista malleista, joita ne aikovat toimittaa.
3. Muiden kuin 1 kohdassa tarkoitettujen merkittävien valvottavien yhteisöjen, joihin sovelletaan direktiiviin 86/635/ETY perustuvia kansallisia tilinpitosäännöstöjä ja jotka kuuluvat merkittävään valvottavaan ryhmittymään, on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot asianomaiselle kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle.
4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut valvontaan liittyvät rahoitustiedot on raportoitava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 11 artiklassa täsmennetyin aikavälein ja raportoinnin on katettava liitteessä I täsmennettyjä yhteisiä vähimmäisvaatimuksia vastaavat tiedot.
5. Kunkin kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava EKP:lle täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteessä IV tarkoitetut muut mallit, jotka se on kerännyt. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EKP:lle etukäteen tällaisista muista malleista, joita ne aikovat toimittaa.
6. Edellä 1, 2, 4 ja 5 kohdassa täsmennetyt tiedot on raportoitava tämän asetuksen 6 artiklan 5 kohdassa säädetyllä tavalla.
7. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat kerätä 1, 2 4 ja 5 kohdassa täsmennettyjä EKP:lle toimitettavia tietoja osana laajempaa kansallista raportointikehikkoa, joka sisältää - sovellettavan unionin tai kansallisen lain mukaisesti - täydentäviä valvontaan liittyviä rahoitustietoja ja palvelee myös muita tarkoituksia kuin valvontaa, esimerkiksi tilastointia.
8 artikla
Viite- ja ilmoituspäivämäärät merkittävillä valvottavilla yhteisöillä
1. Edellä 6 ja 7 artiklassa täsmennettyjä merkittäviä valvottavia yhteisöjä koskevien tietojen viitepäivämäärät ovat seuraavat:
a)
neljännesvuosittainen raportointi: 31. maaliskuuta, 30. kesäkuuta, 30. syyskuuta ja 31. joulukuuta;
b)
puolivuosittainen raportointi: 30. kesäkuuta ja 31. joulukuuta;
c)
vuosittainen raportointi: 31. joulukuuta.
2. Jaksoa koskevat tiedot on raportoitava kumulatiivisesti kalenterivuoden ensimmäisestä päivästä viitepäivämäärään.
3. Jos merkittävillä valvottavilla yhteisöillä on lupa laatia tilinpäätöksensä kalenterivuodesta poikkeavalta tilikaudelta, kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat 1 ja 2 kohdasta poiketen muuttaa viitepäivämääriä tilikauden loppua vastaavasti. Muutettujen viitepäivämäärien on oltava kolme, kuusi, yhdeksän ja kaksitoista kuukautta tilikauden alkamisesta lukien. Jaksoa koskevat tiedot on raportoitava kumulatiivisesti tilikauden ensimmäisestä päivästä viitepäivämäärään.
4. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava EKP:lle tiedot 6 ja 7 artiklassa täsmennetyistä merkittävistä valvottavista yhteisöistä viimeistään seuraavina ilmoituspäivämäärinä virka-ajan päättyessä:
a)
niiden merkittävien valvottavien yhteisöjen osalta, jotka eivät kuulu merkittävään valvottavaan ryhmittymään, kyseessä olevaa viitepäivämäärää seuraavana 40. työpäivänä;
b)
niiden merkittävien valvottavien yhteisöjen osalta, jotka kuuluvat merkittävään valvottavaan ryhmittymään, kyseessä olevaa viitepäivämäärää seuraavana 55. työpäivänä.
5. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset päättävät milloin valvottavien yhteisöjen on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot jotta ne pystyvät noudattamaan mainittuja määräaikoja.
III LUKU
Merkittävien valvottavien ryhmittymien raportointi sellaisten tytäryritysten osalta, jotka on perustettu osallistumattomaan jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan
9 artikla
Merkittävien valvottavien ryhmittymien raportoinnin muoto ja tiheys sellaisten tytäryritysten osalta, jotka on perustettu osallistumattomaan jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan
1. Osallistuvassa jäsenvaltiossa olevien emoyritysten ja sellaisten osallistuvassa jäsenvaltiossa olevien laitosten, jotka ovat rahoitusalan holdingyhtiöinä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöinä toimivien emoyritysten määräysvallassa, on varmistettava, että valvontaa koskevat rahoitustiedot raportoidaan osallistumattomaan jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan perustettujen tytäryritysten osalta asianomaisille kansallisille toimivaltaisille viranomaisille yksittäisen laitoksen tasolla seuraavasti:
a)
niiden merkittävien valvottavien ryhmittymien osalta, jotka soveltavat osallistuvassa jäsenvaltiossa korkeimmalla konsolidointitasolla IFRS-standardeja asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti joko siksi, että ne laativat vuosittaisen tilinpäätöksensä siinä tarkoitettujen tilinpäätösstandardien mukaisesti, tai siksi, että ne soveltavat näitä standardeja valvontaan liittyvään raportointiin asetuksen (EU) N:o 575/2013 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti, valvontaa koskevat rahoitustiedot on raportoitava niin, että ne kattavat liitteessä II olevassa 1 kohdassa täsmennetyt tiedot, ja noudattaen täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 9 artiklassa täsmennettyjä aikavälejä;
b)
sellaisten muiden kuin edellä mainittujen merkittävien valvottavien ryhmittymien osalta, joihin sovelletaan osallistuvassa jäsenvaltiossa korkeimmalla konsolidointitasolla direktiiviin 86/635/ETY perustuvia kansallisia tilinpitosäännöstöjä, valvontaa koskevat rahoitustiedot on raportoitava niin, että ne kattavat liitteessä II olevassa 2 kohdassa täsmennetyt tiedot, ja noudattaen täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 11 artiklassa täsmennettyjä aikavälejä.
2. Edellä 1 kohdasta poiketen siinä tarkoitetut emoyritykset eivät kuitenkaan raportoi rahoitustietoja sellaisten tytäryhtiöiden osalta, joiden varojen kokonaisarvo kolme miljardia euroa tai vähemmän. Tässä yhteydessä varojen kokonaisarvo määritetään asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) IV osan 3 osastossa olevien kriteerien perusteella.
3. Jos asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) IV osan 2 osaston 3 jakson mukainen valvottavien yhteisöjen luettelon päivitys osoittaa, että tytäryrityksen varojen kokonaisarvo ylittää kolme miljardia euroa, tytäryritys on sisällytettävä 1 kohdan mukaisesti raportoitaviin tietoihin ensimmäisenä viitepäivämääränä sen jälkeen, kun valvottavien yhteisöjen päivitetyn luettelon julkaisusta on kulunut 18 kuukautta. Jos päivitys osoittaa, että tytäryrityksen varojen kokonaisarvo on kolme miljardia euroa tai vähemmän, emoyrityksen on aloitettava tietojen raportointi 2 kohdan mukaisesti ensimmäisenä viitepäivämääränä valvottavien yhteisöjen päivitetyn luettelon julkaisun jälkeen.
10 artikla
Merkittävien valvottavien ryhmittymien viite- ja ilmoituspäivämäärät sellaisten tytäryritysten osalta, jotka on perustettu osallistumattomaan jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan
1. Edellä 9 artiklassa täsmennetyt tiedot on kerättävä samojen viitepäivämäärien mukaisesti kuin etuyhteydessä olevaa merkittävää valvottavaa ryhmittymää koskevat, valvontaan liittyvät rahoitustiedot. Jaksoa koskevat tiedot on raportoitava kumulatiivisesti rahoitustietojen raportoinnissa sovellettavan tilikauden ensimmäisestä päivästä viitepäivämäärään.
2. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset toimittavat EKP:lle tiedot 9 artiklassa täsmennettyjen osallistumattomaan jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan perustettujen tytäryritysten osalta viimeistään kyseessä olevaa viitepäivämäärää seuraavana 55. työpäivänä virka-ajan päättyessä.
3. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset päättävät, milloin valvottavien yhteisöjen on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot jotta ne pystyvät noudattamaan mainittua määräaikaa.
III OSASTO
VÄHEMMÄN MERKITTÄVÄT VALVOTTAVAT RYHMITTYMÄT JA YHTEISÖT
I LUKU
Vähemmän merkittävät valvottavat ryhmittymät
11 artikla
Raportoinnin muoto ja tiheys vähemmän merkittävillä valvottavilla ryhmittymillä konsolidoinnin perusteella
1. Vähemmän merkittävien valvottavien ryhmittymien, jotka soveltavat IFRS-standardeja asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti valvontaan liittyvään raportointiin asetuksen (EU) N:o 575/2013 24 artiklan 2 kohdan nojalla, mukaan lukien niiden alaryhmät, on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot asianomaiselle kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle konsolidoinnin perusteella.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut valvontaan liittyvät rahoitustiedot on raportoitava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 9 artiklassa täsmennetyin aikavälein ja niin, että ne kattavat liitteessä I olevassa 1 kohdassa täsmennettyjä yhteisiä vähimmäisvaatimuksia vastaavat tiedot.
3. Kunkin kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava EKP:lle täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteessä III tarkoitetut muut mallit, jotka se on kerännyt. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EKP:lle etukäteen tällaisista muista malleista, joita ne aikovat toimittaa.
4. Muiden kuin 1 kohdassa tarkoitettujen vähemmän merkittävien valvottavien ryhmittymien, joihin sovelletaan direktiiviin 86/635/ETY perustuvia kansallisia tilinpitosäännöstöjä, on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot asianomaiselle kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle. Nämä valvontaan liittyvät rahoitustiedot on raportoitava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 11 artiklassa täsmennetyin aikavälein ja niin, että ne kattavat liitteessä I olevassa 2 kohdassa täsmennettyjä yhteisiä vähimmäisvaatimuksia vastaavat tiedot.
5. Kunkin kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava EKP:lle täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteessä IV tarkoitetut muut mallit, jotka se on kerännyt. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EKP:lle etukäteen tällaisista muista malleista, joita ne aikovat toimittaa.
6. Edellä 4 ja 5 kohdasta poiketen valvontaan liittyviä rahoitustietoja koskevan raportoinnin tulee tämän artiklan 4 kohdassa täsmennettyjen tietojen sijasta sisältää yleisinä vähimmäisvaatimuksina liitteessä III täsmennetyt tiedot, jos vähemmän merkittävän ryhmittymän varojen kokonaisarvo on kolme miljardia euroa tai vähemmän. Tässä yhteydessä valvottavien ryhmittymien varojen kokonaisarvo on se arvo, jota käytetään määritettäessä, onko valvottava yhteisö asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) IV osan 4 osaston mukaisesti kokonsa perusteella merkittävä vai ei.
7. Jos asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) IV osan 2 osaston mukainen valvottavien yhteisöjen luettelon päivitys osoittaa, että vähemmän merkittävän valvottavan ryhmittymän varojen kokonaisarvo ylittää kolme miljardia euroa, tämän ryhmittymän on aloitettava tietojen raportointi 4 ja 5 kohdan mukaisesti ensimmäisenä viitepäivämääränä sen jälkeen, kun valvottavien yhteisöjen päivitetyn luettelon julkaisusta on kulunut 18 kuukautta. Jos päivitys osoittaa, että vähemmän merkittävän valvottavan ryhmittymän varojen kokonaisarvo on kolme miljardia euroa tai vähemmän, tämän ryhmittymän on aloitettava tietojen raportointi 6 kohdan mukaisesti ensimmäisenä viitepäivämääränä sen jälkeen, kun valvottavien yhteisöjen päivitetty luettelo on julkaistu.
8. Edellä 2, 3, 4, 5 ja 6 kohdassa täsmennetyt tiedot on raportoitava tämän asetuksen 6 artiklan 5 kohdassa säädetyllä tavalla.
9. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat kerätä 2, 3, 4, 5 ja 6 kohdassa täsmennettyjä EKP:lle toimitettavia tietoja osana laajempaa raportointikehikkoa, joka sisältää - asiaa koskevan unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti - täydentäviä valvontaan liittyviä rahoitustietoja ja palvelee myös muita tarkoituksia kuin valvontaa, esimerkiksi tilastointia.
12 artikla
Viite- ja ilmoituspäivämäärät vähemmän merkittävillä valvottavilla ryhmittymillä
1. Edellä 11 artiklassa täsmennettyjä vähemmän merkittäviä valvottavia ryhmittymiä koskevien tietojen viitepäivämäärät ovat seuraavat:
a)
neljännesvuosittainen raportointi: 31. maaliskuuta, 30. kesäkuuta, 30. syyskuuta ja 31. joulukuuta;
b)
puolivuosittainen raportointi: 30. kesäkuuta ja 31. joulukuuta;
c)
vuosittainen raportointi: 31. joulukuuta.
2. Jaksoa koskevat tiedot on raportoitava kumulatiivisesti kalenterivuoden ensimmäisestä päivästä viitepäivämäärään.
3. Jos vähemmän merkittävillä valvottavilla ryhmittymillä on kansallisen toimivaltaisen viranomaisen lupa raportoida valvontaan liittyvät rahoitustiedot kalenterivuodesta poikkeavalta tilikaudelta, kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat 1 ja 2 kohdasta poiketen muuttaa viitepäivämääriä tilikauden loppua vastaavasti. Muutettujen viitepäivämäärien tulee olla kolme, kuusi, yhdeksän ja kaksitoista kuukautta tilikauden alkamisesta lukien. Jaksoa koskevat tiedot on raportoitava kumulatiivisesti niin, että ne kattavat jakson tilikauden ensimmäisestä päivästä viitepäivämäärään.
4. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava EKP:lle 11 artiklassa täsmennetyt tiedot viimeistään seuraavina ilmoituspäivämäärinä virka-ajan päättyessä:
a)
konsolidoinnin perusteella raportoivista vähemmän merkittävistä valvottavista ryhmittymistä, alaryhmät mukaan luettuina, viitepäivämäärää, joihin tiedot liittyvät, seuraavana 55. työpäivänä;
b)
edellä 1 artiklan 3 kohdan nojalla alakonsolidointiryhmän tasolla raportoivista vähemmän merkittävistä valvottavista ryhmittymistä kyseessä olevaa viitepäivämäärää seuraavana 65. työpäivänä;
5. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset päättävät milloin valvottavien yhteisöjen on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot jotta ne pystyvät noudattamaan mainittuja määräaikoja.
II LUKU
Vähemmän merkittävät valvottavat yhteisöt
13 artikla
Raportoinnin muoto ja tiheys yksittäisen laitoksen tasolla vähemmän merkittävillä valvottavilla yhteisöillä, jotka eivät kuulu ryhmittymään
1. Vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen, jotka soveltavat IFRS-standardeja asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti joko siksi, että ne laativat vuosittaisen tilinpäätöksensä siinä tarkoitettujen tilinpäätösstandardien mukaisesti, tai siksi, että ne soveltavat näitä standardeja valvontaan liittyvään raportointiin asetuksen (EU) N:o 575/2013 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja jotka eivät kuulu valvottavaan ryhmittymään, mukaan lukien osallistumattomaan jäsenvaltioon sijoittautuneen luottolaitoksen osallistuvaan jäsenvaltion perustamat sivuliikkeet, on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot asianomaiselle kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle yksittäisen laitoksen tasolla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut valvontaan liittyvät rahoitustiedot on raportoitava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 9 artiklassa täsmennetyin aikavälein ja niin, että ne kattavat liitteessä I täsmennettyjä yhteisiä vähimmäisvaatimuksia vastaavat tiedot.
3. Kunkin kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava EKP:lle täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteessä III tarkoitetut muut mallit, jotka se on kerännyt. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EKP:lle etukäteen tällaisista muista malleista, joita ne aikovat toimittaa.
4. Muiden kuin 1 kohdassa tarkoitettujen vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen, joihin sovelletaan direktiiviin 86/635/ETY perustuvia kansallisia tilinpitosäännöstöjä ja jotka eivät kuulu valvottavaan ryhmittymään, mukaan lukien osallistumattomaan jäsenvaltioon sijoittautuneen luottolaitoksen osallistuvaan jäsenvaltioon perustamat sivuliikkeet, on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle.
5. Edellä 4 kohdassa tarkoitetut valvontaan liittyvät rahoitustiedot on raportoitava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 11 artiklassa täsmennetyin aikavälein ja niin, että ne kattavat liitteessä I olevassa 2 kohdassa täsmennettyjä yhteisiä vähimmäisvaatimuksia vastaavat tiedot.
6. Kunkin kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava EKP:lle täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteessä IV tarkoitetut muut mallit, jotka se on kerännyt. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EKP:lle etukäteen tällaisista muista malleista, joita ne aikovat toimittaa.
7. Edellä 2, 3, 5 ja 6 kohtaan sovelletaan seuraavia poikkeuksia:
a)
valvontaan liittyviä rahoitustietoja koskevan raportoinnin tulee tämän artiklan 2, 3, 5 ja 6 kohdassa täsmennettyjen tietojen sijasta sisältää yleisinä vähimmäisvaatimuksina liitteessä III täsmennetyt tiedot, jos vähemmän merkittävän luottolaitoksen varojen kokonaisarvo on alle miljardi euroa.
b)
osallistumattomaan jäsenvaltioon sijoittautuneen luottolaitoksen osallistuvaan jäsenvaltioon perustamaa sivuliikettä ei sisällytetä valvontaan liittyvien rahoitustietojen raportointiin, jos sen varojen kokonaisarvo on alle miljardi euroa.
8. Edellä 7 kohtaa sovellettaessa valvottavan yhteisön varojen kokonaisarvo on se arvo, jota käytetään määritettäessä, onko valvottava yhteisö asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) IV ja III osan mukaisesti kokonsa perusteella merkittävä vai ei.
9. Jos asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) IV osan 2 osaston 3 jakson mukainen valvottavien yhteisöjen luettelon päivitys osoittaa, että vähemmän merkittävän valvottavan yhteisön varojen kokonaisarvo ylittää kolme miljardia euroa, tämän yhteisön on aloitettava tietojen raportointi 2, 3, 5 ja 6 kohdan mukaisesti ensimmäisenä viitepäivämääränä sen jälkeen, kun valvottavien yhteisöjen päivitetyn luettelon julkaisusta on kulunut 18 kuukautta. Jos päivitys osoittaa, että vähemmän merkittävän valvottavan yhteisön varojen kokonaisarvo on kolme miljardia euroa tai vähemmän, tämän yhteisön on aloitettava tietojen raportointi 7 kohdan mukaisesti ensimmäisenä viitepäivämääränä sen jälkeen, kun valvottavien yhteisöjen päivitetty luettelo on julkaistu.
10. Edellä 2, 3, 5, 6 ja 7 kohdassa täsmennetyt tiedot on raportoitava tämän asetuksen 6 artiklan 5 kohdassa säädetyllä tavalla.
11. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat kerätä 2, 3, 5, 6 ja 7 kohdassa täsmennettyjä, EKP:lle toimitettavia tietoja osana laajempaa kansallista raportointikehikkoa, joka sisältää - sovellettavan unionin tai kansallisen lain mukaisesti - täydentäviä valvontaan liittyviä rahoitustietoja ja palvelee myös muita tarkoituksia kuin valvontaa, esimerkiksi tilastointia.
14 artikla
Raportoinnin muoto ja tiheys yksittäisen laitoksen tasolla yhteisöillä, jotka kuuluvat vähemmän merkittävään valvottavaan ryhmittymään
1. Vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen, jotka soveltavat IFRS-standardeja asetuksen (EY) No 1606/2002 mukaisesti joko siksi, että ne laativat vuosittaisen tilinpäätöksensä siinä tarkoitettujen tilinpäätösstandardien mukaisesti, tai siksi, että ne soveltavat näitä standardeja valvontaan liittyvään raportointiin asetuksen (EU) N:o 575/2013 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja jotka kuuluvat vähemmän merkittävään valvottavaan ryhmittymään, on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot asianomaiselle kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle yksittäisen laitoksen tasolla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut valvontaan liittyvät rahoitustiedot on raportoitava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 9 artiklassa täsmennetyin aikavälein ja niin, että ne kattavat liitteessä II täsmennettyjä yhteisiä vähimmäisvaatimuksia vastaavat tiedot.
3. Kunkin kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava EKP:lle täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteessä III tarkoitetut muut mallit, jotka se on kerännyt. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EKP:lle etukäteen tällaisista muista malleista, joita ne aikovat toimittaa.
4. Muiden kuin 1 kohdassa tarkoitettujen vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen, joihin sovelletaan direktiiviin 86/635/ETY perustuvia kansallisia tilinpitosäännöstöjä ja jotka kuuluvat vähemmän merkittävään valvottavaan ryhmittymään, on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot asianomaiselle kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle.
5. Edellä 4 kohdassa tarkoitetut valvontaan liittyvät rahoitustiedot on raportoitava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 11 artiklassa täsmennetyin aikavälein ja niin, että ne kattavat liitteessä II täsmennettyjä yhteisiä vähimmäisvaatimuksia vastaavat tiedot.
6. Kunkin kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava EKP:lle täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteessä IV tarkoitetut muut mallit, jotka se on kerännyt. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EKP:lle etukäteen tällaisista muista malleista, joita ne aikovat toimittaa.
7. Vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen, joiden varojen kokonaisarvo on vähemmän kuin kolme miljardia euroa, on sisällytettävä valvontaan liittyvien rahoitustietojen raportointiin 2, 3, 5 ja 6 kohdasta poiketen liitteessä III täsmennetyt tiedot. Edellä sanottua sovellettaessa valvottavan yhteisön varojen kokonaisarvo on se arvo, jota käytetään määritettäessä, onko valvottava yhteisö asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) IV osan 3 osaston mukaisesti kokonsa perusteella merkittävä vai ei.
8. Jos asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) IV osan 2 osaston 3 jakson mukainen valvottavien yhteisöjen luettelon päivitys osoittaa, että vähemmän merkittävän valvottavan yhteisön varojen kokonaisarvo ylittää kolme miljardia euroa, tämän yhteisön on aloitettava tietojen raportointi 2, 3, 5 ja 6 kohdan mukaisesti ensimmäisenä viitepäivämääränä sen jälkeen, kun valvottavien yhteisöjen päivitetyn luettelon julkaisusta on kulunut 18 kuukautta. Jos päivitys osoittaa, että vähemmän merkittävän valvottavan yhteisön varojen kokonaisarvo on kolme miljardia euroa tai vähemmän, tämän yhteisön on aloitettava tietojen raportointi 7 kohdan mukaisesti ensimmäisenä viitepäivämääränä sen jälkeen, kun valvottavien yhteisöjen päivitetty luettelo on julkaistu.
9. Edellä 2, 3, 5, 6 ja 7 kohdassa täsmennetyt tiedot on raportoitava tämän asetuksen 6 artiklan 5 kohdassa säädetyllä tavalla.
10. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat kerätä 2, 3, 5, 6 ja 7 kohdassa täsmennettyjä, EKP:lle toimitettavia tietoja osana laajempaa kansallista raportointikehikkoa, joka sisältää, sovellettavan unionin tai kansallisen lain mukaisesti, täydentäviä valvontaan liittyviä rahoitustietoja ja palvelee myös muita tarkoituksia kuin valvontaa, esimerkiksi tilastointia.
15 artikla
Viite- ja ilmoituspäivämäärät vähemmän merkittävillä valvottavilla yhteisöillä
1. Edellä 13 ja 14 artiklassa täsmennettyjä vähemmän merkittäviä valvottavia yhteisöjä koskevien tietojen viitepäivämäärät ovat seuraavat:
a)
neljännesvuosittainen raportointi: 31. maaliskuuta, 30. kesäkuuta, 30. syyskuuta ja 31. joulukuuta;
b)
puolivuosittainen raportointi: 30. kesäkuuta ja 31. joulukuuta;
c)
vuosittainen raportointi: 31. joulukuuta
2. Jaksoa koskevat tiedot on raportoitava kumulatiivisesti kalenterivuoden ensimmäisestä päivästä viitepäivämäärään.
3. Jos vähemmän merkittävillä valvottavilla yhteisöillä on kansallisen toimivaltaisen viranomaisen lupa raportoida valvontaan liittyvät rahoitustiedot kalenterivuodesta poikkeavalta tilikaudelta, kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat 1 ja 2 kohdasta poiketen muuttaa viitepäivämääriä tilikauden loppua vastaavasti. Muutettujen viitepäivämäärien tulee olla kolme, kuusi, yhdeksän ja kaksitoista kuukautta tilikauden alkamisesta lukien. Jaksoa koskevat tiedot on raportoitava kumulatiivisesti tilikauden ensimmäisestä päivästä viitepäivämäärään.
4. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava EKP:lle valvontaan liittyvät rahoitustiedot 13 ja 14 artiklassa täsmennetyistä vähemmän merkittävistä valvottavista yhteisöistä viimeistään seuraavina ilmoituspäivämäärinä virka-ajan päättyessä:
a)
niiden vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen osalta, jotka eivät kuulu valvottavaan ryhmittymään, kyseessä olevaa viitepäivämäärää seuraavana 65. työpäivänä;
b)
niiden vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen osalta, jotka kuuluvat vähemmän merkittävään valvottavaan ryhmittymään, kyseessä olevaa viitepäivämäärää seuraavana 55. työpäivänä.
5. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset päättävät,, milloin valvottavien yhteisöjen on raportoitava valvontaan liittyvät rahoitustiedot jotta ne pystyvät noudattamaan mainittuja määräaikoja.
IV OSASTO
TIETOJEN LAATU JA SÄHKÖINEN RAPORTOINTIKIELI
16 artikla
Tiedon laatua koskevat tarkistukset
Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on seurattava ja varmistettava, että EKP:lle toimitetut tiedot ovat laadukkaita ja luotettavia. Tällöin kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava päätöksen EKP/2014/29 4 ja 5 artiklassa olevia määrittelyjä.
17 artikla
Tietotekniikan kieli toimitettaessa tietoja kansallisilta toimivaltaisilta viranomaisilta EKP:lle
Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava tässä asetuksessa täsmennetyt tiedot ”eXtensible Business Reporting Language” -taksonomiaa noudattaen, jotta täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 680/2014 täsmennettyjen tietojen vaihdossa käytettäisiin yhdenmukaisia teknisiä muotoja. Tällöin kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava päätöksen EKP/2014/29 6 artiklassa olevia määrittelyjä.
V OSASTO
SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
18 artikla
Raportoinnin ensimmäiset viitepäivämäärät
1. Valvontaan liittyvien rahoitustietojen raportoinnin ensimmäinen viitepäivämäärä tämän asetuksen mukaisesti on 31. joulukuuta 2015 tiedoille, jotka koskevat
a)
merkittäviä valvottavia ryhmittymiä;
b)
merkittäviä valvottavia yhteisöjä, jotka eivät kuulu valvottavaan ryhmittymään.
2. Valvontaan liittyvien rahoitustietojen raportoinnin ensimmäinen viitepäivämäärä tämän asetuksen mukaisesti on 30. kesäkuuta 2016 tiedoille, jotka koskevat
a)
merkittäviä valvottavia yhteisöjä, jotka kuuluvat valvottavaan ryhmittymään;
b)
merkittävien valvottavien ryhmittymien tytäryrityksiä, jotka on perustettu osallistumattomaan jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan.
3. Valvontaan liittyvien rahoitustietojen raportoinnin ensimmäinen viitepäivämäärä tämän asetuksen mukaisesti on 30. kesäkuuta 2017 tiedoille, jotka koskevat
a)
vähemmän merkittäviä valvottavia ryhmittymiä;
b)
vähemmän merkittäviä valvottavia yhteisöjä.
19 artikla
Siirtymäsäännökset
Päätökset, joita kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat tehneet merkittävien valvottavien ryhmittymien ja yhteisöjen suorittamasta raportoinnista, joka koskee tämän asetuksen kohteena olevia valvontaan liittyviä rahoitustietoja, säilyvät voimassa kaikkien 17 artiklassa täsmennettyjä ensimmäisiä raportoinnin viitepäivämääriä edeltävien viitepäivämäärien osalta.
20 artikla
Loppusäännös
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
Tehty Frankfurt am Mainissa 17 päivänä maaliskuuta 2015.