PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 135/2014
ze dne 11. února 2014,
kterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz dikyandiamidu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1331/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále též „Čína“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 49,1 %.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (3) obdržela Komise dne 14. srpna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost byla podána společností AlzChem AG (dále jen „žadatel“), která představuje 100 % celkové produkce dikyandiamidu v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 15. listopadu 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření ohledně pokračování dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Po zveřejnění závěrečných informací žadatel uvedl, že posuzované období mělo začít již v roce 2008, neboť posouzení až od roku 2009 by vedlo k nereprezentativním zjištěním. Zde je třeba v prvé řadě poznamenat, že při stanovení uvažovaného období za účelem ověření újmy jedná Komise do značné míry podle vlastního uvážení. Za druhé, žadatel tuto námitku přednesl příliš pozdě na to, aby délka období mohla být změněna. Posuzované období bylo navíc oznámeno již v rané fázi řízení, kdy však proti jeho délce žadatel námitku nevznesl. V nynější pokročilé fázi řízení již délku období nelze změnit, a to jak z praktických důvodů, tak proto, že změna na základě shromážděných důkazů by nebyla slučitelná s nestranností šetření. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
V Číně bylo kontaktováno dvanáct známých vyvážejících výrobců. Jelikož požadované informace předložil pouze jeden vyvážející výrobce z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, bylo identifikováno deset dovozců dikyandiamidu do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. S ochotou spolupracovat na současném přezkumu se přihlásili pouze dva z nich. Výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení, tudíž nebyl nutný.
(11)
Všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, zaslala Komise ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu dotazníky. Odpovědi zaslali výrobce v Unii, spolupracující vyvážející výrobce v Číně, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a jeden uživatel v Unii.
(12)
Dodatečná stanoviska zaslali dva dovozci/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, a tři uživatelé v Unii.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobce v Unii:
-
AlzChem AG, Trostberg, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd., Š’-cuej-šan, Čína;
c)
dovozce v Unii, který není ve spojení:
-
Helm AG, Hamburk, Německo;
d)
uživatelé v Unii:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francie.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. 1-kyanoguanidin (dikyandiamid) (dále jen „DCD“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 2926 20 00. Vyrábí se z páleného vápna a sazí v několika výrobních krocích. Je to tuhá látka ve formě jemného bílého krystalického prášku, obvykle bez zápachu.
(15)
DCD se obvykle používá jako meziprodukt k výrobě širokého spektra dalších chemických meziproduktů, například farmaceutických přípravků, v různých průmyslových použitích - ve vodárenství, při výrobě papíru a celulózy, textilu a v kožedělném průmyslu - a v různých oblastech použití epoxidů. Je klíčovým článkem řetězce dusík-uhlík-dusík (NCN) v konečných výrobcích pro úzký segment trhu, k nimž patří například guanidin nitrát a jiné NCN deriváty.
(16)
Většina DCD prodávaného na trhu Unie je standardního typu. DCD v menších částicích (tzv. mikronizovaný DCD) se prodává v menším množství. Spolupracující čínští vyvážející výrobci poskytli údaje pouze k standardnímu typu.
2.2 Obdobný výrobek
(17)
Jeden uživatel vznesl dotaz, zda lze DCD z Unie a čínský DCD považovat za obdobné výrobky, neboť standardní typ DCD vyráběný výrobním odvětvím Unie je údajně vyšší kvality než DCD vyráběný čínskými vyvážejícími výrobci. Tento uživatel zejména uvedl, že obsah vody v čínském DCD má být oproti obsahu vody v DCD vyráběném v Unii výrazně vyšší a mnohem nestálejší. Čínský DCD má kromě toho obsahovat také vyšší obsah nečistot.
(18)
Stejně jako původní šetření i toto šetření prokázalo, že přestože jisté kvalitativní rozdíly mohou existovat, není možné je kvantifikovat a navíc nemají vliv na základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti DCD vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie a dotčeného výrobku, a bylo shledáno, že oba výrobky jsou stejné a mají stejné konečné využití.
(19)
Podle jiného uživatele by se antidumpingová opatření neměla vztahovat na mikronizovaný DCD, neboť ten se od standardního DCD údajně liší fyzikálními vlastnostmi, konečným využitím a cenou.
(20)
Šetřením bylo nicméně prokázáno, že oba typy mají stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti. Následné zpracování standardního DCD, jímž vzniká mikronizovaný DCD, totiž spočívá v prostém fyzickém postupu (mletí), nikoli chemickém zpracování. Navíc přestože ceny mikronizovaného DCD jsou vyšší než ceny standardního DCD, mají oba typy stejné konečné využití a jsou zaměnitelné.
(21)
Stejně jako původní šetření i toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Číně, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
(23)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna společnost, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Tato společnost dovezla během období průzkumného šetření více než 35 % objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie. Během období původního šetření tato společnost nevyvážela, a tudíž na původním šetření nespolupracovala.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Srovnatelná země
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
Jelikož se dotčený výrobek mimo Unii a Čínu nevyráběl, uvedla Komise v oznámení o zahájení, že běžnou cenu stanoví na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, stejně jako tomu bylo v případě původního šetření.
(26)
Obdobný výrobek byl výrobním odvětvím Unie prodáván v reprezentativním množství. Domácí prodej výrobního odvětví Unie byl ovšem mírně ztrátový. Proto byla běžná hodnota založena na výrobních nákladech výrobního odvětví Unie zvýšených o přiměřené prodejní, správní a režijní náklady a o zisk. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny stejnou metodou jako v původním šetření. V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla provedeny úpravy výrobních nákladů výrobního odvětví Unie tak, aby došlo k vyrovnání dodatečných nákladů na dopravu v důsledku fyzického oddělení výrobních jednotek, neexistujícího přímého přístupu k surovinám, které musí být přepravovány ze vzdálených míst jejich výroby, a v důsledku likvidace vedlejšího produktu (černé vápno). Stejné úpravy byly provedeny také v původním šetření.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Všechen prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.2.3 Srovnání
(28)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(29)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrnem vývozní ceny.
(31)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu, ačkoli výrazně nižšího, než jaká byla úroveň dumpingu zjištěná v původním šetření.
3.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1 Předběžná poznámka
(32)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(33)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 30 % celkové výrobní kapacity v Číně během období přezkumného šetření.
3.3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita čínských výrobců
(34)
Jelikož o čínském výrobním odvětví zabývajícím se výrobou DCD není veřejně k dispozici mnoho informací, vycházelo se při formulování závěrů ohledně volné kapacity především z informací uvedených v žádosti o přezkum a z informací získaných od jediného spolupracujících výrobce, jež byly pokud možno ověřeny porovnáním s veřejně dostupnými informacemi.
(35)
Na základě výše uvedeného se předpokládá, že se celková instalovaná kapacita v Číně mezi roky 2007 a 2012 zvýšila. Skutečná výroba během období přezkumného šetření však činila jen 80 000 tun, což nasvědčuje tomu, že volná kapacita zřejmě existuje. Instalovaná kapacita v Číně během období přezkumného šetření představovala více než celosvětovou poptávku po DCD a volná kapacita zřejmě představuje více než celkovou spotřebu Unie během období přezkumného šetření, zatímco domácí čínská spotřeba během období přezkumného šetření představovala pouhých 40 000 tun, tj. polovinu skutečné čínské výroby.
(36)
Pokud jde o volnou kapacitu, z informací shromážděných na místě během období přezkumného šetření plyne, že jediný spolupracující výrobce, jenž v roce 2012 představoval 20 % celkové instalované kapacity v Číně, získal povolení k rozšíření kapacity o 50 % do roku 2014. Očekává se, že tato nová kapacita bude mimo jiné využita pro vlastní výrobní postupy výrobce (využití DCD pro vlastní potřebu) a pro čínský domácí trh, který během období přezkumného šetření absorboval přibližně polovinu výroby DCD jediného spolupracujícího výrobce. Z informací získaných od jediného spolupracujícího výrobce plyne, že budoucí investice do kapacity budou využity mimo jiné k zásobování čínského domácího trhu, který je rozsáhlý a rychle roste.
(37)
Čína je tak schopna vyrábět značná množství na vývoz, a to především proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by domácí trh dokázal absorbovat všechnu volnou kapacitu.
3.3.3 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(38)
Podle Eurostatu a ověřených údajů o dovozu objem dovozu z Číny po zavedení opatření v roce 2007 prudce klesl a zvyšovat se pomalu začal mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, avšak na úroveň roku 2007 se už nedostal. Tento průběh se taktéž odráží v podílu čínského dovozu na trhu, který se z 40-45 % v roce 2007 propadl na 10-15 % v roce 2009, přičemž na konci období přezkumného šetření se vrátil na úroveň 15-20 %, a to navzdory nárůstu čínských cen o 73 %.
3.3.4 Atraktivita trhu Unie
(39)
Trh Unie je relativně velký trh, který spotřebovává zhruba 18 % světové produkce DCD, ale není to nutně nejatraktivnější ani jediný atraktivní trh z hlediska prodejních segmentů a cen (viz 74. bod odůvodnění). Z dostupných informací totiž plyne, že čínští výrobci očekávají nárůst poptávky ze strany farmaceutického průmyslu, například v Indii, který DCD používá mimo jiné jako vstupní produkt při výrobě léku k léčbě diabetu (metformin). Tato nová poptávka by tak případně mohla absorbovat velkou část volné čínské kapacity. Na základě výše uvedeného se má za to, že trh Unie není pro čínské vývozce jediný atraktivní trh.
3.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(40)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký trh, který byl v minulosti pro čínské vývozce poměrně přitažlivý, a na volné kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, lze vyvodit závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval. Je však třeba poznamenat, že současná úroveň dumpingu je výrazně nižší, než jaká byla zjištěna v původním šetření.
4. SITUACE NA TRHU UNIE
4.1 Předběžná poznámka
(41)
Protože se analýza týká pouze jedné společnosti, je s ohledem na důvěrnost většina ukazatelů uváděna v podobě indexů nebo rozpětí.
4.2 Výrobní odvětví Unie
(42)
Výroba výrobce v Unii, společnosti AlzChem AG, představuje 100 % výroby DCD v Unii. Má se proto za to, že společnost AlzChem AG představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3 Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu jiného než závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o dovozu, jež byly ověřeny porovnáním s jinými statistickými zdroji. Během posuzovaného období se spotřeba vyvíjela následovně:
Tabulka 1
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
11 042
13 712
14 338
14 146
Index (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Vedle volné tržní spotřeby uvedené výše bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období se využití DCD pro vlastní potřebu výrobním odvětvím Unie pohybovalo mezi 10 a 20 % výroby v Unii a vyvíjelo se následovně:
Tabulka 2
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Využití pro vlastní spotřebu - Index (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4 Dovoz z Číny do Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že na šetření spolupracoval pouze jeden vývozce, bylo shledáno, že údaje Eurostatu jsou nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Údaje Eurostatu se týkají 27 členských států Unie a byly ověřeny porovnáním s jinými zdroji, například čínskými vývozními statistikami, databází podle čl. 14 odst. 6 a s údaji od spolupracujícího dovozce/uživatele.
(46)
Zásilky DCD z Číny byly dováženy ve dvou celních režimech. V běžném režimu bylo povinné jak běžné clo, tak antidumpingové clo. V režimu aktivního zušlechťovacího styku nebylo povinné žádné z cel, neboť materiál byl použit k výrobě následných výrobků, jež byly vyvezeny mimo Unii. Jak plyne z níže uvedené tabulky, režim aktivního zušlechťovacího styku představoval během období přezkumného šetření přibližně dvě třetiny dovozu.
4.4.1 Objem a podíl na trhu
(47)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2007 objem čínského dovozu výrazně poklesl. Celkový podíl na trhu činil během období přezkumného šetření zhruba 15-20 %. Přesto objem dovozu pocházejícího z Číny v běžném celním režimu během posuzovaného období fluktuoval, zatímco čínský dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku se více než zdvojnásobil. Vezmeme-li v úvahu oba režimy, objem dovozu se během sledovaného období zvýšil, zůstal nicméně pod úrovní z doby před uložením opatření (více než 6 000 tun).
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu - běžný režim (v tunách)
881
1 251
1 781
730
Index (2009 = 100)
100
142
202
83
Podíl na trhu
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Průměrná dovozní cena - běžný režim (EUR/t)
1 218
1 267
1 826
2 101
Průměrná dovozní cena - režim zušlechťovacího styku (EUR/t)
1 677
1 463
1 674
2 069
Objem dovozu - režim zušlechťovacího styku (v tunách)
676
984
654
1 467
Index (2009 = 100)
100
146
97
217
Podíl na trhu - všechny režimy
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2 Cena
(48)
Jak vyplývá z tabulky výše, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období výrazně zvýšily.
(49)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že tento vývoj cen nelze vysvětlit vývojem cen hlavních nákladových položek, tj. surovin a energií. Na podporu svého tvrzení však nepředložilo žádné jiné vysvětlení ani přesvědčivé důkazy.
4.4.3 Cenové podbízení
(50)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF dovozu z Číny (pouze u standardního DCD). Prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny zejména o přepravní náklady a provize na úroveň ceny ze závodu. Údaje o cenách CIF vývozu z Číny byly získány od Eurostatu a byly porovnány s cenami v databázi podle čl. 14 odst. 6, přičemž údaje o dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku byly vyřazeny. Tyto ceny CIF byly zvýšeny o náklady související s celním odbavením, totiž o clo a náklady po dovozu. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku, je analyzováno v 83. bodě odůvodnění.
(51)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření nedocházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(52)
Z jiných třetích zemí se dováželo pouze v zanedbatelném množství.
(53)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období nikdy nepřekročil 2 % podílu na trhu. Šetřením bylo zjištěno, že šlo ve skutečnosti o dovoz standardního DCD původně vyrobeného v Číně a následně mikronizovaného v USA.
Tabulka 4
Dovoz z USA
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
192
237
282
255
Index (2009 = 100)
100
123
147
133
Podíl na trhu
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní odvětví Unie provozovalo integrovaný výrobní řetězec, kam spadala výroba nejen DCD, ale také výrobních surovin a následných výrobků. Kapacita Unie, pokud jde o výrobu DCD, se od roku 2009 nezměnila. Během posuzovaného období zvyšoval výrobce v Unii výrobu zejména z důvodu zvýšené poptávky na trhu Unie, jak uvádí tabulka 1. Od roku 2010 výrobce v Unii vyrábí spíše na plnou kapacitu. V roce 2009 vyráběl méně, neboť výroba i prodej byly ovlivněny finanční krizí.
Tabulka 5
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba - Index (2009 = 100)
100
115
113
109
Výrobní kapacita - Index (2009 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2 Zásoby
(56)
Výrobce v Unii v průběhu posuzovaného období udržoval nízké zásoby, což nebylo jako faktor pro posouzení situace výrobního odvětví Unie považováno za významné.
Tabulka 6
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Zásoby - Index (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(57)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 26 %, přičemž prodejní ceny stouply o 7 %.
(58)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit prodej v Unii díky zvýšené spotřebě, jak uvádí tabulka 1. Výrobní odvětví Unie drželo na trhu Unie velmi velký podíl.
Tabulka 7
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem prodeje - Index (2009 = 100)
100
121
125
126
Podíl na trhu
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Prodejní cena - Index (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4 Ziskovost a peněžní tok
(59)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie významně zlepšila, neboť bylo schopno zvýšit objem prodeje i prodejní cenu na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení. Míra zlepšení ziskovosti vynikne ještě více ve srovnání s obdobím původního šetření, kdy výrobní odvětví bojovalo s těžkými ztrátami (- 20 až - 30 %).
Tabulka 8
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 5 % až 0 %
(60)
Ziskovost transakcí pro vlastní potřebu byla poměrně dobrá.
(61)
Během posuzovaného období byl tok peněz vždy záporný, ovšem s výjimkou období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem celkové ziskovosti.
Tabulka 9
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok - Index (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
- 174
4.6.5 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(62)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období investovalo do údržby a optimalizace stávajícího výrobního strojního vybavení. V roce 2009 uskutečnilo významnou novou investici související s mikronizovaným DCD.
Tabulka 10
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice - Index (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Návratnost investic během posuzovaného období zůstala záporná, což je v souladu s výše zmíněnou ziskovostí.
Tabulka 11
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Návratnost investic - Index (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Výrobní odvětví Unie neuvedlo, že by během posuzovaného období narazilo na potíže při opatřování kapitálu.
4.6.6 Zaměstnanost, produktivita, růst a mzdy
(65)
Investice uskutečněné během posuzovaného období přispěly ke zvýšení počtu kvalifikovaných zaměstnanců. Průměrná úroveň mezd se během posuzovaného období zvýšila o 15 %.
(66)
Zvýšení zaměstnanosti a produktivity se odrazilo ve zvýšení výroby v roce 2010.
Tabulka 12
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců - Index (2009 = 100)
100
107
104
105
Produktivita (v tunách na zaměstnance) - Index (2009 = 100)
100
108
108
105
Náklady práce na zaměstnance - Index (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(67)
Jak je vysvětleno v bodě 3.2 výše, dumping během období přezkumného šetření pokračoval.
(68)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny nelze považovat za příliš významný. V porovnání s původním šetřením se situace výrobního odvětví Unie výrazně zlepšila - vytrvale se zotavovalo z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o ziskovost, prodej a podíl na trhu.
4.6.8 Závěr
(69)
Přestože některé výše zmíněné aspekty pozitivního vývoje jsou relativně nedávné, má se za to, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ke konci období přezkumného šetření byly všechny finanční ukazatele pozitivní nebo téměř pozitivní.
(70)
Uložení antidumpingových opatření v roce 2007 umožnilo výrobnímu odvětví Unie postupně se zotavit ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál směrem na trh Unie a země mimo Unii. To, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustrují vysoká úroveň výroby, využití kapacity a zvýšení jak prodejních cen v Unii, tak ziskovosti. Během období přezkumného šetření již nedocházelo k podstatné újmě v důsledku čínského dovozu.
(71)
Po zveřejnění informací žadatel vznesl námitku, že skutečnost, že v rámci původního šetření vykazovaly některé ukazatele újmy pozitivní trend, tehdy Komisi nezabránila ve stvrzení existence podstatné újmy. Tato námitka musí být zamítnuta. Nařízení (ES) č. 1331/2007 reagovalo na odlišné okolnosti, zejména pak na malou ziskovost výrobního odvětví Unie. Přezkum před pozbytím platnosti je navíc zcela jiným postupem než šetření podle článku 5 základního nařízení. Zatímco v šetření podle článku 5 základního nařízení se zjišťuje, zda dumping způsobuje újmu domácímu výrobnímu odvětví, přezkum před pozbytím platnosti je výhledovou studií, jejímž cílem je analyzovat vývoj událostí v případě, že opatření pozbudou platnosti.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(72)
Jak je doloženo výše, výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
5.1 Dopad volné kapacity v Číně
(73)
Šetřením bylo zjištěno, že Čína disponuje rozsáhlými výrobními kapacitami (viz 34. až 37. bod odůvodnění). Neexistují však žádné rozumné důvody ke tvrzení, že tyto volné kapacity by mohly mít za následek zvýšený dovoz do Unie.
(74)
Unie je jen jedním z mnoha trhů, kde čínští vyvážející výrobci prodávají své výrobky. Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie, spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem a získané z čínských vývozních statistik potvrzují, že pokud jde o ceny, nejméně stejně atraktivní jako trh Unie je několik dalších trhů mimo Unii.
(75)
Pokud jde o vývozní ceny výrobního odvětví Unie, ty byly často vyšší než ceny v Unii. Po zveřejnění informací žadatel přednesl námitku, že jeho vyšší vývozní ceny nijak nesouvisejí s relativní atraktivností těchto trhů, nýbrž že je lze vysvětlit skutečností, že tento prodej se týkal pouze malých objemů. Tato námitka by měla být zamítnuta, poněvadž celkové prodejní objemy výrobního odvětví Unie vyvážené na vývozní trhy byly během období přezkumného šetření stále významné (mezi 20 a 30 % výroby výrobního odvětví Unie). Nebylo rovněž nijak doloženo, že se prodejní transakce zákazníkům uskutečňovaly ve výrazně nižších objemech.
(76)
Na zvláštní atraktivitu trhu Unie oproti ostatním vývozním trhům nepoukazují ani statistické údaje o čínských vývozních cenách DCD na různé trhy. Značná volná kapacita existovala již během období přezkumného šetření, do cenotvorby čínských vývozců se však nijak škodlivě nepromítla. To, že volná kapacita se bude dále zvyšovat, v tomto případě nenaznačuje pravděpodobnost obnovení újmy. Zdaleka největším trhem na světě pro DCD je totiž Indie. Z čínských vývozních statistik plyne, že objem čínského prodeje do Unie představoval jen asi 10 % objemu prodeje do Indie a že průměrné čínské prodejní ceny do Unie za tunu výrobku byly víceméně shodné s čínskými prodejními cenami do Indie. Jinými slovy, stejně přitažlivé pro výrobce DCD jsou převažující tržní ceny na důležitém indickém trhu (které se během posuzovaného období zvýšily v průměru o 65 %). Nic nenasvědčuje tomu, že se volné kapacity v Číně promítnou do nárůstu dovozu do Unie. Pro tuto chvíli lze očekávat, že alespoň část těchto volných kapacit nebude v nejbližší budoucnosti využita. Tento závěr je vysloven na základě dřívějšího vývoje, neboť údaje poskytnuté žadatelem naznačují, že zatímco od roku 2008 do konce období přezkumného šetření Čína zvýšila kapacitu o zhruba 50 %, celkovou výrobu zvýšila jen o zhruba 20 %. Výhled do roku 2016, který vypracoval žadatel, naznačuje, že čínské kapacity budou výrazně přesahovat celosvětovou poptávku, a zůstanou tudíž prozatím nevyužity. Přebytečná kapacita na celostátní úrovni by byla nižší, kdyby předpoklady vycházely z údajů o prodeji od spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně. To, že čínská výroba DCD na rozdíl od výroby v Unii (viz 55. bod odůvodnění výše) netvoří součást plně integrovaného výrobního řetězce, znamená, že nevyužití kapacit představuje nižší finanční zátěž.
(77)
Jistá rostoucí poptávka, zejména ze strany farmaceutického odvětví v zemích jako Indie (viz 39. bod odůvodnění), bude kromě toho zřejmě schopna absorbovat další část přebytku čínské výrobní kapacity. Na základě šetření byl navíc vyvozen závěr, že výrobky DCD společnosti AlzChem AG jsou pro uživatele v Unii atraktivnější, a to mimo jiné díky zeměpisné poloze a spolehlivosti dodávek. Z pohledu klíčových uživatelů v Unii, kteří nakupují významná množství DCD, má společnost AlzChem AG díky tomu před čínskými výrobci jistou výhodu. S ohledem na tyto souvislosti proto nejsou rozsáhlé výrobní kapacity v Číně jako takové důvodem k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení újmy. Pouze skutečnost, že výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na celosvětové výrobní kapacitě, nemůže tento závěr zvrátit.
5.2 Dopad předpokládaného růstu trhu
(78)
Několik stran zmínilo očekávaný výrazný růst trhu s DCD na celosvětové úrovni, který poženou vpřed především zavedená využití ve farmaceutickém průmyslu a zemědělství. Je tomu tak v důsledku nárůstu výroby léku k léčbě diabetu zejména v Indii. Tento růst lze sledovat již nyní v nárůstu spotřeby Unie, jak je patrné z tabulky 1.
(79)
Také na trhu Unie se očekává další růst, třebaže omezenější. To proto, že v Unii se nachází jeden velký výrobce farmaceutických výrobků, které prodává do celého světa.
(80)
Po zveřejnění informací žadatel zpochybnil rozsah tohoto růstu. Je však třeba poznamenat, že jeho interpretace jsou v tomto ohledu protichůdné a že na solidní poptávku v Unii a na významný celosvětový růst poukazuje několik zdrojů. Údaje o prodeji od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce svědčí o rychle rostoucí spotřebě na čínském domácím trhu. Nic v dokumentaci tedy nemohlo podpořit tvrzení žadatele, že poptávka stagnuje nebo bude stagnovat.
(81)
Po zveřejnění informací žadatel také zdůraznil, že přišel o prodejní objemy a podíl na trzích mimo Unii. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Unie vyrábělo na téměř plnou kapacitu se zanedbatelnými zásobami, zatímco spotřeba DCD v Unii rostla. To, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně využít výhod růstu na jiných trzích, lze přičíst spíše tomu, že se rozhodlo zaměřit se více na trh Unie, aniž by podstatně zvýšilo svou výrobní kapacitu. To by se však mohlo změnit, pokud se uskuteční jeho plány na rozšíření výroby. Očekává se proto, že i když se objemy dovozu čínského DCD do Unie v nejbližší době zvýší, nebude to automaticky znamenat obnovení újmy. Výrobní odvětví Unie bude stejně jako čínští výrobci těžit ze zvýšení celosvětové poptávky.
(82)
Jak bylo uvedeno výše, výrobce v Unii se v tomto směru těší na trhu dobrému jménu a je podle všeho pro několik klíčových zákazníků preferovaným dodavatelem, přinejmenším u některých využití DCD. Kvalita a spolehlivost jeho výrobků DCD v Unii znamená, že je schopen zajistit si u klíčových zákazníků významné zakázky, a očekává se, že tato situace bude pokračovat bez ohledu na to, zda budou opatření zrušena či nikoliv. Po zveřejnění závěrečných informací jeden významný uživatel v Unii uvedl, že bude i nadále nakupovat výrobek dotčený řízením od výrobního odvětví Unie, i kdyby antidumpingová opatření byla zrušena.
5.3 Další okolnosti
(83)
Jak je vysvětleno v 50. a 51. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření nedocházelo u cen čínského dovozu k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. V normálním režimu k cenovému podbízení nedocházelo (zhruba jedna třetina objemu dovozu). Jisté cenové podbízení bylo zaznamenáno v režimu aktivního zušlechťovacího cyklu (zhruba dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření). Tato situace je však zcela odlišná od cenového podbízení zjištěného v původním šetření a je výsledkem celkového postupného nárůstu dovozních cen od zavedení opatření, přestože tento nárůst neprobíhal plynule. Ceny CIF čínského dovozu na hranici Unie se ve skutečnosti od roku 2009 do konce období přezkumného šetření zvýšily o 73 %.
(84)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že dokáže být konkurenceschopné i bez opatření, neboť vyvezlo významné objemy (20 až 30 % výroby během období přezkumného šetření) do zemí mimo Unii, kde žádná opatření neplatí a kde čelilo čínské konkurenci bez podpory antidumpingových opatření. Níže uvedený klesající objem vývozu je nutné vnímat ve spojitosti s rostoucím objemem prodeje do Unie a nezměněnou výrobní kapacitou výrobního odvětví Unie, jež byla v zásadě plně využita.
Tabulka 13
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem vývozu - Index (2009 = 100)
100
105
80
77
Vývozní cena (zákazníci bez spojení) - Index (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Protože výrobní odvětví Unie učinilo podání, byly analyzovány také ceny čínského vývozu během osmi měsíců po období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie v podání konstatovalo, že krátce po období přezkumného šetření opět začal tvrdý cenový nátlak ze strany čínských dovozců. Podle čl. 6 odst. 1 ve spojení s čl. 11 odst. 5 základního nařízení se zpravidla nepřihlíží k informacím, které se týkají období po období přezkumného šetření. I kdyby však k těmto informacím přihlédnuto bylo, nebylo by v této fázi možné vyvodit žádný závěr, poněvadž není jasné, zda je tato změna cen, pokud by byla potvrzena, trvalé povahy. Například ačkoli ceny od konce období přezkumného šetření do května 2013 klesaly, v červnu 2013 opět o 10 % vzrostly. Vzhledem k tomu, že tyto ceny po období přezkumného šetření byly stále výrazně vyšší než ceny sledované v původním šetření, předpoklad, že by v blízké budoucnosti mohly významně zhoršit současnou situaci výrobního odvětví Unie, které netrpí podstatnou újmou, nedosahuje hranice pravděpodobnosti.
(86)
Závěrem lze říci, že nic nenasvědčuje tomu, že zrušení opatření by mělo v krátkodobém až střednědobém výhledu dopad na tržní ceny. Je nutné poznamenat, že velký podíl DCD prodávaného v Unii podléhá smlouvám uzavřeným na několik let a že pro výrobní odvětví uživatelů mají spolehlivé a stále dodávky zásadní význam. Dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření se navíc uskutečnily v režimu aktivního zušlechťovacího styku, a dovozní ani antidumpingová cla tudíž nebyla povinná. Souhrnně vzato, přestože nelze vyloučit, že u některých smluv dojde ke změně vyjednaných podmínek a u dovozních cen franko přístav určení k jejich snížení, není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, bude se tak dít v rozsahu, který by působil újmu.
5.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(87)
Vzhledem k výše uvedenému není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, muselo by výrobní odvětví Unie snížit prodejní a výrobní objemy nebo ceny DCD v rozsahu, který by měl podstatný dopad na jeho ziskovost a celkové postavení.
(88)
S ohledem na rostoucí celosvětovou poptávku, na objemy a ceny čínského dovozu během období přezkumného šetření a na ceny na jiných trzích se naopak očekává, že i přes neexistenci opatření prodej DCD ze strany výrobního odvětví Unie neoslabí a že bude mít pozitivní vliv na jeho řetězec DCD a řetězec činností NCN.
(89)
Očekává se, že výrobní odvětví Unie zůstane ve stavu plné kapacity, ať už budou opatření zrušena či nikoliv. Výrobní odvětví Unie krom toho tento rok dokončilo předběžnou přípravu programu rozšíření výroby. Na podzim roku 2013 v zásadě souhlasilo se zvýšením své kapacity výroby DCD. Trh, včetně významných zákazníků sídlících v Unii, tento program rozšíření výroby přivítal. Tento plán rozšíření výroby naznačuje, že výrobní odvětví Unie věří v silnou celosvětovou poptávku a že tento růst bude pro společnost AlzChem přínosný.
(90)
Přestože výrobní odvětví Unie bude v blízké budoucnosti vystaveno jistému cenovému tlaku čínského dovozu, neočekává se, že jeho účinky z hlediska cen a ziskovosti budou významné, neboť výrobní odvětví Unie má velký podíl na trhu, výhodu z hlediska kvality a spolehlivosti dodávek a schopnost zajistit si významné zakázky. Tyto účinky by tudíž nesplňovaly kritérium „pravděpodobnosti újmy“ ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(91)
Komise došla k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
6. ZÁJEM UNIE
(92)
Vzhledem k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy, nejsou nutná zjištění týkající se zájmu Unie.
7. ZRUŠENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(93)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zrušena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí závěrečných informací. Tato podání a připomínky byly v podložených případech vzaty řádně v úvahu, avšak žádné z nich nemohlo změnit výše uvedený závěr.
(94)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz DCD pocházejícího z Číny měla být zrušena a řízení zastaveno.
(95)
Vzhledem k některým výše popsaným okolnostem, zejména existenci volné kapacity v Číně a možného výskytu cenového podbízení po období přezkumného šetření, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, aby mohla urychleně a příslušným způsobem zakročit, pokud by si to situace vyžádala. Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu), v současnosti kódu KN 2926 20 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky se zrušuje a řízení týkající se tohoto dovozu se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. února 2014.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 135/2014,
annettu 11 päivänä helmikuuta 2014,
polkumyyntitullin kumoamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan disyaanidiamidin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 ja 6 kohdan ja 9 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1331/2007 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan 1-syaaniguanidiinin (disyaanidiamidin) tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 49,1 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.
1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(2)
Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 14 päivänä elokuuta 2012 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti AlzChem AG, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, jonka tuotanto muodostaa 100 prosenttia disyaanidiamidin tuotannosta unionissa.
(3)
Pyyntö perustui siihen, että lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.
1.3 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(4)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 15 päivänä marraskuuta 2012 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
1.4 Tutkimus
1.4.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(5)
Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2009 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
(6)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että tarkastelujakson olisi pitänyt alkaa vuonna 2008, koska vuoden 2009 pohjalta ei voida tehdä edustavia päätelmiä. Ensinnäkin olisi huomattava, että komissiolla on laaja harkintavalta määrittäessään sitä ajanjaksoa, joka olisi otettava huomioon vahinkoa todennettaessa. Toiseksi voidaan todeta, että pyynnön esittäjä esitti väitteen liian myöhäisessä vaiheessa, jotta jaksoa olisi enää voitu muuttaa. Tarkastelujakso ilmoitettiin jo prosessin varhaisessa vaiheessa, eikä pyynnön esittäjä kiistänyt sitä silloin. Tarkastelujaksoa ei voida muuttaa näin myöhäisessä vaiheessa käytännön syistä ja siitä syystä, että kerätyn näytön perusteella tehtävä muutos rikkoisi tutkinnan puolueettoman suorittamisen periaatetta. Tämän vuoksi väite hylättiin.
1.4.2 Tutkimuksen osapuolet
(7)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja unionin käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(8)
Ottaen huomioon asianomaisessa maassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydettömien tuojien ilmeisen suuri määrä, katsottiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti asianmukaiseksi tutkia, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(9)
Kiinassa otettiin yhteyttä kahteentoista tiedossa olevaan vientiä harjoittavaan tuottajaan. Koska vain yksi Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimitti pyydetyt tiedot, vientiä harjoittavista tuottajista ei ollut tarpeen valita otosta.
(10)
Unionissa oli tiedossa kymmenkunta etuyhteydetöntä disyaanidiamidin tuojaa, joita pyydettiin toimittamaan tiedot otantaa varten. Näistä vain kaksi ilmoittautui ja suostui toimimaan yhteistyössä tässä tarkastelussa. Näin ollen etuyhteydettömiin tuojiin ei ollut tarpeen soveltaa otantaa.
(11)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin unionin tuottajalta, yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta ja yhdeltä käyttäjältä unionissa.
(12)
Lisähuomautuksia saatiin kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta/kauppiaalta ja kolmelta käyttäjältä unionissa.
(13)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin jatkuminen ja siitä aiheutuvan vahingon toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottaja:
-
AlzChem AG, Trostberg, Saksa
b)
Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd Shizuishan, Kiina
c)
Etuyhteydetön tuoja unionissa:
-
Helm AG, Hampuri, Saksa
d)
Käyttäjä unionissa:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Ranska
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(14)
Tarkasteltavana oleva tuote tässä tarkastelussa on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva 1-syaaniguanidiini (disyaanidiamidi), joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 2926 20 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Sitä tuotetaan sammuttamattomasta kalkista ja noesta, ja se muodostuu useiden tuotantovaiheiden jälkeen. Se on kiinteä aine, joka on hienoa, valkoista ja kiteistä, yleensä hajutonta jauhetta.
(15)
Disyaanidiamidia käytetään yleensä välituotteena monien muiden kemiallisten välituotteiden kuten lääkkeiden valmistamisessa, erilaisissa teollisuussovelluksissa - vesi, paperimassa ja paperi, tekstiilit, nahka - sekä erilaisissa epoksisovelluksissa. Disyaanidiamidi on typpi-hiili-typpi (NCN) -ketjun tärkeä osa, ja erikoistuneiden markkinasektorien lopputuotteita ovat guanidiininitraatti ja muut NCN-johdannaiset.
(16)
Suurin osa unionin markkinoilla myydystä disyaanidiamidista on perustyyppiä. Vain rajallinen määrä on nk. mikrodisyaanidiamidia, jonka hiukkaskoko on pienempi. Yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti tietoja ainoastaan perustyypistä.
2.2 Samankaltainen tuote
(17)
Yksi käyttäjä asetti kyseenalaiseksi sen, ovatko unionin disyaanidiamidi ja kiinalainen disyaanidiamidi samankaltaisia tuotteita, koska unionin tuotannonalan tuottaman disyaanidiamidin perustyypin väitetään olevan parempilaatuista kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuottaman disyaanidiamidin. Tämä käyttäjä väitti erityisesti, että kiinalaisen disyaanidiamidin vesipitoisuus on huomattavasti suurempi ja vaihtelee enemmän verrattuna unionissa tuotetun disyaanidiamidin vesipitoisuuteen. Kiinalaisen disyaanidiamidin myös väitetään sisältävän enemmän epäpuhtauksia.
(18)
Tutkimus kuitenkin osoitti alkuperäisen tutkimuksen tapaan, että vaikka tiettyjä laatueroja on, niitä ei voida ilmaista määrällisesti eivätkä ne myöskään vaikuta niihin kemiallisiin, fyysisiin ja teknisiin perusominaisuuksiin, jotka unionin tuotannonalan unionissa valmistamalla ja myymällä disyaanidiamidilla ja tarkasteltavana olevalla tuotteella on, sillä niiden havaittiin olevan samat, ja myös niiden käyttötarkoitukset ovat samat.
(19)
Toinen käyttäjä totesi, että mikrodisyaanidiamidi olisi jätettävä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska sen väitetään poikkeavan perusdisyaanidiamidista fyysisiltä ominaisuuksiltaan, käyttötarkoituksiltaan ja hinnoiltaan.
(20)
Tutkimus osoitti kuitenkin, että kummallakin tuotelajilla on samat kemialliset, fyysiset ja tekniset perusominaisuudet. Perusdisyaanidiamidin jatkojalostamiseen mikrodisyaanidiamidiksi liittyy suoraviivainen fysikaalinen menetelmä (jauhaminen), mutta ei kemiallista menetelmää. Lisäksi voidaan todeta, että vaikka mikrodisyaanidiamidin hinnat ovat korkeammat kuin perusdisyaanidiamidin, kummallakin tuotelajilla on samat peruskäyttötarkoitukset ja niitä voidaan yleensä vaihtaa keskenään.
(21)
Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä tuotteilla samoin kuin unionin tuottajan unionissa tuottamilla ja myymillä tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samankaltaisina tuotteina.
3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
3.1 Alustavat huomautukset
(22)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.
(23)
Kuten johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan, vain yksi yritys toimi yhteistyössä, joten ei ollut tarpeen valita otosta vientiä harjoittavista tuottajista Kiinassa. Tämän yrityksen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yli 35 prosenttia. Tämä yritys ei kuitenkaan harjoittanut vientiä alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla, eikä sen vuoksi toiminut yhteistyössä alkuperäisessä tutkimuksessa.
3.2 Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
3.2.1 Vertailumaa
(24)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävien hintojen tai laskennallisen arvon perusteella tai vertailumaasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(25)
Koska tarkasteltavana olevaa tuotetta ei valmisteta muualla kuin unionissa ja Kiinassa, komissio mainitsi vireillepanoilmoituksessa aikeestaan käyttää normaaliarvon perustana unionissa samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti maksettuja tai maksettavia hintoja, niin kuin oli tehty myös alkuperäisessä tutkimuksessa.
(26)
Unionin tuotannonala myi samankaltaista tuotetta edustavassa määrin. Unionin tuotannonalan kotimarkkinamyynti oli kuitenkin tappiollista, tosin lähellä kannattavuusrajaa. Siksi normaaliarvon perustana käytettiin unionin tuotannonalan valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voitto. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitto määritettiin käyttäen samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Unionin tuotannonalan valmistuskustannuksiin tehtiin perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan nojalla oikaisuja, joilla katettiin ylimääräiset kuljetuskustannukset, jotka johtuivat tuotantoyksikköjen välimatkoista, siitä, että raaka-aine jouduttiin kuljettamaan kaukana sijaitsevilta tuotantopaikoilta, ja sivutuotteen (black lime) käsittelystä. Näitä oikaisuja tehtiin myös alkuperäisessä tutkimuksessa.
3.2.2 Vientihinta
(27)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vienti unioniin myytiin kokonaisuudessaan suoraan unioniin sijoittautuneille riippumattomille asiakkaille. Perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti vientihinta määritettiin tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
3.2.3 Vertailu
(28)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(29)
Normaaliarvon ja yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevan vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa tietyt kuljetus-, vakuutus-, vero- ja luottokustannusten erot, jotka vaikuttivat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen.
3.2.4 Polkumyyntimarginaali
(30)
Polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään.
(31)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyi vaikkakin merkittävästi alhaisemmalla tasolla kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu polkumyynnin taso.
3.3 Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.3.1 Alustava huomio
(32)
Sen lisäksi, että selvitettiin polkumyynnin esiintymistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, tutkittiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin. Seuraavia osatekijöitä analysoitiin: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, polkumyynnillä Kiinasta tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus Kiinasta tapahtuvan tuonnin suhteen.
(33)
Tässä yhteydessä on huomattava, että yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus Kiinan koko tuotannosta oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana yli 30 prosenttia.
3.3.2 Kiinalaisten tuottajien tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti
(34)
Koska saatavilla on hyvin vähän julkista tietoa disyaanidiamidin tuotannonalasta Kiinassa, käyttämätöntä kapasiteettia koskevat päätelmät perustuivat pääasiassa tarkastelupyynnössä annettuihin tietoihin ja ainoalta yhteistyössä toimineelta tuottajalta saatuihin tietoihin, joita verrattiin mahdollisuuksien mukaan julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.
(35)
Tämän vuoksi voidaan olettaa, että Kiinan laitosten kokonaiskapasiteetti kasvoi vuosien 2007 ja 2012 välillä. Tosiasiallinen tuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli kuitenkin vain 80 000 tonnia, mikä osoittaa, että käyttämätöntä kapasiteettia saattaa olla jonkin verran. Kiinan laitosten tuotantokapasiteetti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on enemmän kuin disyaanidiamidin maailmanlaajuinen kysyntä ja käyttämätön kapasiteetti saattaa olla enemmän kuin koko unionin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta Kiinan kotimaan kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vain 40 000 tonnia eli puolet Kiinan tosiasiallisesta tuotannosta.
(36)
Käyttämättömän kapasiteetin osalta tutkimuksen aikana paikan päällä kerätyt tiedot osoittavat, että ainoalle yhteistyössä toimineelle tuottajalle, jonka osuus Kiinan laitosten koko kapasiteetista vuonna 2012 oli yli 20 prosenttia, on myönnetty hyväksyntä laajentaa kapasiteettiaan 50 prosentilla vuonna 2014. On odotettavissa, että tämä uusi kapasiteetti käytetään muun muassa tämän tuottajan omiin tuotantoprosesseihin (disyaanidiamidin sisäinen käyttö) ja Kiinan kotimarkkinoilla, joilla käytettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin puolet disyaanidiamidin ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan tuotannosta. Ainoalta yhteistyössä toimineelta tuottajalta saadut tiedot osoittivat, että kapasiteettiin tulevaisuudessa tehtäviä investointeja käytetään muun muassa suurille ja nopeasti kasvaville Kiinan kotimarkkinoille suuntautuviin toimituksiin.
(37)
Kiina kykenee siis tuottamaan suuria määriä vientiä varten, etenkin koska ei ole mitään merkkejä siitä, että kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan kaiken käyttämättömän kapasiteetin.
3.3.3 Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat
(38)
Eurostatin tietojen ja todennettujen tuontitietojen mukaan Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni jyrkästi, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2007, ja alkoi jälleen nousta hieman vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välillä, mutta ei enää saavuttanut vuoden 2007 tasoa. Tämä näkyy myös Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuudessa, joka laski 40-45 prosentista vuonna 2007 10-15 prosenttiin vuonna 2009 ja nousi jälleen 15-20 prosentin tasolle tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättyessä huolimatta Kiinan hintojen 73 prosentin noususta.
3.3.4 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(39)
Unionin markkinat ovat suhteellisen suuri markkina-alue, jonka osuus disyaanidiamidin maailmanlaajuisesta kulutuksesta on noin 18 prosenttia, mutta ne eivät välttämättä ole houkuttelevin tai ainoa houkutteleva markkina-alue markkinasegmenttien ja hintojen osalta (ks. johdanto-osan 74 kappale). Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa itse asiassa siltä, että kiinalaiset tuottajat ennakoivat kysynnän kasvavan esimerkiksi Intiassa lääketeollisuudessa, joka käyttää disyaanidiamidia muun muassa diabeteslääkkeen (Metformiini) tuotannossa. Näin ollen suuri osa Kiinan käyttämättömästä kapasiteetista saatetaan mahdollisesti käyttää tämän uuden kysynnän tyydyttämiseksi. Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että unionin markkinat eivät ole ainoat kiinalaisia viejiä houkuttelevat markkinat.
3.3.5 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä
(40)
Tutkimus vahvisti, että kiinalaisia tuotteita tuotiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun pidetään mielessä polkumyynnin jatkuminen ja se seikka, että unionin markkinat ovat suuri ja aiemmin kiinalaisten viejien kannalta varsin houkutteleva markkina-alue, sekä Kiinan käyttämätön kapasiteetti, joka ylittää unionin kokonaiskulutuksen, voidaan päätellä, että polkumyynti todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan. On kuitenkin huomattava, että nykyinen polkumyynnin taso on huomattavasti alhaisempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu taso.
4. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
4.1 Alustava huomio
(41)
Koska analyysi koskee vain yhtä yritystä, useimmat indikaattorit on esitetty joko indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä luottamuksellisuuden säilyttämiseksi.
4.2 Unionin tuotannonala
(42)
Unionin tuottajan AlzChem AG:n tuotanto on 100 prosenttia unionissa tuotetusta disyaanidiamidista. AlzChem AG:n katsotaan tämän vuoksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
4.3 Kulutus unionin markkinoilla
(43)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla muuhun kuin sisäiseen käyttöön harjoittaman myynnin määrän ja Eurostatin tuontitietojen perusteella, joita on verrattu muihin tilastolähteisiin. Tarkastelujakson aikana kulutus kehittyi seuraavasti:
Taulukko 1
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (tonnia)
11 042
13 712
14 338
14 146
Indeksi (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Edellä esitetyn vapaiden markkinoiden kulutuksen lisäksi on huomattava, että tarkastelujaksolla disyaanidiamidin sisäinen käyttö unionin tuotannonalalla oli 10-20 prosenttia unionin tuotannosta ja kehittyi seuraavasti:
Taulukko 2
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Sisäinen käyttö - Indeksi (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4 Tuonti Kiinasta unioniin
(45)
Kun otetaan huomioon, että vain yksi viejä toimi yhteistyössä tutkimuksessa, todettiin, että Eurostatin tiedot olivat paras tiedonlähde tuonnin määrien ja hintojen osalta. Eurostatin tiedot koskevat 27 jäsenvaltion EU:ta, ja niitä verrattiin muihin lähteisiin, kuten Kiinan vientitilastoihin, 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan ja yhteistyössä toimineen tuojan/käyttäjän tietoihin.
(46)
Disyaanidiamidin toimitukset Kiinasta tapahtuivat kahden tullimenettelyn puitteissa. Tavanomaisessa menettelyssä oli maksettava sekä tavanomainen tullitariffi että polkumyyntitulli. Sisäisen jalostuksen menettelyssä ei makseta mitään näistä tulleista, koska materiaalia on käytetty unionin ulkopuolelle vietyjen jatkojalostustuotteiden valmistukseen. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee, sisäisen jalostuksen menettely käsitti noin kaksi kolmannesta tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
4.4.1 Määrä ja markkinaosuus
(47)
Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vuonna 2007 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä laski huomattavasti. Sen kokonaismarkkinaosuus oli noin 15-20 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tästä huolimatta tarkastelujakson aikana tavanomaisen tullimenettelyn mukaisen tuonnin määrä Kiinasta vaihteli, kun taas sisäisen jalostusmenettelyn puitteissa tapahtunut tuonti Kiinasta yli kaksinkertaistui. Kun otetaan huomioon molemmat menettelyt, tuonnin määrä kasvoi kyseisellä kaudella mutta jäi silti huomattavasti pienemmäksi kuin ennen toimenpiteiden käyttöönottoa vallinnut taso (yli 6 000 tonnia).
Taulukko 3
Tuonti Kiinasta
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä - tavanomainen menettely (tonnia)
881
1 251
1 781
730
Indeksi (2009 = 100)
100
142
202
83
Markkinaosuus
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Keskimääräinen tuontihinta - tavanomainen menettely (euroa/tonni)
1 218
1 267
1 826
2 101
Keskimääräinen tuontihinta - sisäisen jalostuksen menettely (euroa/tonni)
1 677
1 463
1 674
2 069
Tuonnin määrä - sisäisen jalostuksen menettely (tonnia)
676
984
654
1 467
Indeksi (2009 = 100)
100
146
97
217
Markkinaosuus - kaikki menettelyt
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2 Hinta
(48)
Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, tarkastelujaksolla Kiinasta tulevan tuonnin hinnat nousivat merkittävästi.
(49)
Unionin tuotannonalan mukaan hintojen kehitystä ei voida selittää hintoihin vaikuttavien pääasiallisten kustannustekijöiden eli raaka-aineiden ja energian kustannusten kehityksellä. Se ei kuitenkaan toimittanut mitään vaihtoehtoista selitystä tai luotettavaa näyttöä väitteensä tueksi.
4.4.3 Hintojen alittavuus
(50)
Hintojen alittavuuden arvioimista varten unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla suuntautuvan myynnin hintojen painotettua keskiarvoa verrattiin kiinalaisen tuonnin vastaavaan CIF-hintojen painotettuun keskiarvoon (ainoastaan perusdisyaanidiamidi). Unionin tuotannonalan myyntihintoja oikaistiin varsinkin toimituskustannusten sekä palkkioiden osalta noudettuna lähettäjältä -tasolle. Kiinan viennin CIF-hinnat on saatu Eurostatilta, ja niitä on verrattu 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan, ja niistä on jätetty pois sellainen tuonti, joka kuuluu sisäiseen jalostusmenettelyyn. Nämä CIF-hinnat oikaistiin tulliselvityskustannusten eli tullitariffin ja tuonnin jälkeisten kustannusten kattamiseksi. Hintojen alittavuutta sellaisen tuonnin osalta, joka kuuluu sisäiseen jalostusmenettelyyn, analysoidaan johdanto-osan 83 kappaleessa.
(51)
Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan hintoja.
4.5 Tuonti muista kolmansista maista unioniin
(52)
Tuonti muista kolmansista maista ei ollut mittavaa.
(53)
Tarkastelujakson aikana Yhdysvalloista tulevan tuonnin markkinaosuus ei koskaan ylittänyt 2:ta prosenttia. Tutkimuksessa kävi ilmi, että itse asiassa tässä tuonnissa oli kyse perusdisyaanidiamidista, joka oli alun perin tuotettu Kiinassa ja mikronoitu sen jälkeen Yhdysvalloissa.
Taulukko 4
Tuonti Yhdysvalloista
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä (tonnia)
192
237
282
255
Indeksi (2009 = 100)
100
123
147
133
Markkinaosuus
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(54)
Polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
4.6.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(55)
Unionin tuotannonala toimi integroidussa tuotantoketjussa, johon kuului disyaanidiamidin lisäksi myös tuotantoketjun alku- ja loppupään tuotteita. Unionin tuotantokapasiteetti ei ole vuodesta 2009 muuttunut disyaanidiamidin osalta. Tarkastelujaksolla unionin tuottaja kasvatti tuotantoaan lähinnä siitä syystä, että kysyntä unionin markkinoilla kasvoi, kuten edellä olevassa taulukossa 1 osoitettiin. Vuodesta 2010 lähtien unionin tuottaja on toiminut lähes täydellä kapasiteetilla. Näin ei ollut asianlaita vuonna 2009, jolloin rahoituskriisi vaikutti tuotantoon ja myyntiin.
Taulukko 5
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto - Indeksi (2009 = 100)
100
115
113
109
Tuotantokapasiteetti - Indeksi (2009 = 100)
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2 Varastot
(56)
Unionin tuottaja piti yllä pientä varastoa koko tarkastelujakson ajan, mutta tätä ei pidetty tärkeänä tekijänä arvioitaessa unionin tuotannonalan tilannetta.
Taulukko 6
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Varastot - Indeksi (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3 Myyntimäärät, markkinaosuudet ja keskimääräiset yksikköhinnat unionissa
(57)
Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin määrä kasvoi 26 prosenttia tarkastelujaksolla samalla, kun sen myyntihinnat nousivat 7 prosenttia.
(58)
Unionin tuotannonala onnistui kasvattamaan myyntiään EU:ssa edellä taulukossa 1 esitetyn kulutuksen kasvun vuoksi. Unionin tuotannonalan osuus unionin markkinoista oli erittäin suuri.
Taulukko 7
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myyntimäärä - Indeksi (2009 = 100)
100
121
125
126
Markkinaosuus
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Myyntihinta - Indeksi (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4 Kannattavuus ja kassavirta
(59)
Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus parani merkittävästi, sillä se pystyi kasvattamaan myyntimääriään ja myyntihintojaan etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla. Kannattavuuden voimakas paraneminen on vielä ilmeisempää, jos sitä verrataan toimialan raskaasti tappiolliseen tilanteeseen alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (- 20 % - 30 %).
Taulukko 8
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus
- 10 %-0 %
- 10 %-0 %
- 10 %-0 %
- 5 %-0 %
(60)
Sisäiseen käyttöön liittyvien liiketoimien kannattavuus oli verrattain hyvä.
(61)
Tarkastelujakson aikana kassavirta oli kokonaiskannattavuuden kehityksen mukaisesti aina negatiivinen lukuun ottamatta tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa.
Taulukko 9
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta - Indeksi (2009 = - 100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5 Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti
(62)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala teki investointeja olemassa olevien tuotantolaitteiden ylläpitoon ja optimointiin. Vuonna 2009 se teki merkittävän mikrodisyaanidiamidiin liittyvän uuden investoinnin.
Taulukko 10
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit - Indeksi (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Sijoitetun pääoman tuotto pysyi negatiivisena tarkastelujaksolla, kuten edellä mainittu kannattavuus.
Taulukko 11
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Sijoitetun pääoman tuotto - Indeksi (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Unionin tuotannonala ei ilmoittanut vaikeuksista pääoman saannissa tarkastelujakson aikana.
4.6.6 Työllisyys, tuottavuus, kasvu ja palkat
(65)
Tarkastelujakson aikana tehdyt investoinnit ovat osaltaan lisänneet pätevien työntekijöiden määrää. Keskimääräinen palkkataso kasvoi 15 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(66)
Työllisyyden ja tuottavuuden kasvu heijastelee tuotannon kasvua vuonna 2010.
Taulukko 12
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden määrä - Indeksi (2009 = 100)
100
107
104
105
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) - Indeksi (2009 = 100)
100
108
108
105
Työvoimakustannukset työntekijää kohti - Indeksi (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7 Polkumyynnin laajuus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä
(67)
Polkumyynti jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, kuten edellä 3.2 kohdassa selitettiin.
(68)
Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää erityisen merkittävänä, kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä. Alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna unionin tuotannonalan tilanne parani huomattavasti - se oli hyvää vauhtia toipumassa aiemman polkumyynnin vaikutuksista etenkin kannattavuuden, myynnin ja markkinaosuuden osalta.
4.6.8 Päätelmät
(69)
Vaikka osa edellä mainitusta myönteisestä kehityksestä onkin suhteellisen tuoretta, unionin tuotannonalan tilanteen katsotaan parantuneen merkittävästi tarkastelujaksolla. Kaikki taloudelliseen tulokseen liittyvät indikaattorit olivat positiivisia tai melkein positiivisia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun mennessä.
(70)
Kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2007, unionin tuotannonala saattoi tasaisesti toipua polkumyynnin vahingollisista vaikutuksista ja hyödyntää enemmän mahdollisuuksiaan unionin markkinoilla ja EU:n ulkopuolisissa maissa. Se, että unionin tuotannonala hyötyi toimenpiteistä, käy parhaiten ilmi sen korkeasta tuotantotasosta, kapasiteetin käyttöasteesta sekä EU:n myyntihintojen ja kannattavuuden noususta. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta tuleva tuonti ei enää aiheuttanut merkittävää vahinkoa.
(71)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että se seikka, että alkuperäisen tutkimuksen yhteydessä eräiden vahinkoindikaattoreiden kehitys oli myönteistä, ei estänyt komissiota vahvistamasta merkittävän vahingon esiintymistä kyseisenä aikana. Tämä väite on hylättävä. Asetuksen (EY) N:o 1331/2007 aikaan tilanne oli erilainen, erityisesti koska unionin tuotannonalan kannattavuus oli siihen aikaan heikompi. Lisäksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu poikkeaa täysin perusasetuksen 5 artiklan mukaisesta tutkimuksesta. Jälkimmäisessä keskitytään siihen, aiheuttaako polkumyynti vahinkoa kotimaiselle teollisuudelle, kun taas edellisessä ennakoidaan tulevaa ja analysoidaan, mitä todennäköisesti tapahtuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
5. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(72)
Kuten edellä esitetystä käy ilmi, unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin sen vuoksi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti vahingon toistumiseen.
5.1 Kiinan käyttämättömän kapasiteetin vaikutus
(73)
Tutkimus on osoittanut, että Kiinassa on runsaasti tuotantokapasiteettia (ks. johdanto-osan 34-37 kappale). Ei kuitenkaan voida kohtuudella päätellä, että kyseinen käyttämätön kapasiteetti todennäköisesti johtaisi merkittävään tuontiin unioniin.
(74)
Unioni on yksi monista markkinoista, joilla kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat myyvät. Hintojen osalta unionin tuotannonalalta, yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja Kiinan vientitilastoista saadut tiedot vahvistavat, että useat EU:n ulkopuoliset markkina-alueet ovat vähintään yhtä houkuttelevat kuin unionin markkinat.
(75)
Mitä tulee unionin tuotannonalan vientimyyntiin, se tapahtui usein unionissa veloitettuja hintoja korkeammilla hinnoilla. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, ettei sen korkeammilla vientihinnoilla ollut mitään tekemistä tällaisten markkinoiden suhteellisen houkuttelevuuden kanssa, vaan ne selittyvät ennemminkin sillä, että myynti koski vain vähäisiä määriä. Tämä väite olisi hylättävä, koska EU:n tuotannonalan kokonaismyyntimäärät vientimarkkinoille olivat edelleen merkittävät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (20-30 prosenttia unionin tuotannonalan tuotannosta). Perusteluja ei myöskään esitetty sille, että myyntitapahtumat asiakkaille olisivat todella koskeneet huomattavasti vähäisempiä määriä.
(76)
Myöskään kiinalaisen disyaanidiamidin eri markkinoille suuntautuvan viennin hintoja koskevista tilastotiedoista ei käy ilmi, että EU:n markkinat olisivat muihin vientimarkkinoihin verrattuna erityisen houkuttelevat. Merkittävää käyttämätöntä kapasiteettia oli jo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta se ei ilmennyt kiinalaisten viejien vahingollisena hinnoittelukäytäntönä. Se, että käyttämätön kapasiteetti kasvaa entisestään, ei ole tässä tapauksessa osoitus vahingon toistumisen todennäköisyydestä. Intia on ylivoimaisesti maailman suurin disyaanidiamidin markkina-alue. Kiinan vientitilastoista ilmenee, että Kiinan myyntimäärät EU:hun ovat vain noin 10 prosenttia Intiaan suuntautuvan myynnin määristä ja että Kiinan EU:hun myymän tavaran keskimääräiset tonnihinnat vastasivat suunnilleen Kiinan myyntihintoja Intiaan. Toisin sanoen tärkeillä Intian markkinoilla vallitsevat markkinahinnat (jotka ovat nousseet tarkastelujaksolla keskimäärin 65 prosenttia) ovat disyaanidiamidin tuottajien kannalta yhtä lailla houkuttelevat. Ei ole merkkejä siitä, että Kiinan käyttämätön kapasiteetti johtaisi mittavaan tuontiin unioniin. Tällä hetkellä on odotettavissa, että ainakin osaa tästä käyttämättömästä kapasiteetista ei käytetä lähitulevaisuudessa. Tämä päätelmä perustuu menneeseen kehitykseen, sillä pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä Kiina kasvatti kapasiteettiaan noin 50 prosenttia mutta lisäsi kokonaistuotantoaan vain noin 20 prosenttia. Pyynnön esittäjän vuoteen 2016 tekemät ennusteet osoittavat, että Kiinan kapasiteetti ylittää reippaasti maailmanlaajuisen kysynnän, eikä sitä näin ollen käytetä toistaiseksi. Koko maan ylimääräinen kapasiteetti ei olisi näin suuri, jos ennusteet tehtäisiin yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen myyntietojen pohjalta. Toisin kuin EU:n tuotannon tapauksessa (ks. johdanto-osan 55 kappale edellä), Kiinan disyaanidiamidin tuotanto ei ole osa täysin integroitunutta tuotantoketjua, jolloin kapasiteetin jättäminen käyttämättä ei ole yhtä kallista.
(77)
Osa Kiinan liikakapasiteetista voidaan lisäksi todennäköisesti ohjata etenkin lääketeollisuuden alalla Intian kaltaisissa maissa kasvavan kysynnän tyydyttämiseksi (ks. johdanto-osan 39 kappale). Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että AlzChemin disyaanidiamidituotteita pidettiin EU:n käyttäjien kannalta houkuttelevampina muun muassa maantieteellisen sijainnin ja toimitusvarmuuden vuoksi. Tämä antaa tiettyjä etuja kiinalaisiin tuottajiin verrattuna EU:n tärkeimpien käyttäjien osalta, jotka ostavat disyaanidiamidia merkittäviä määriä. Tämä tilanne huomioon ottaen Kiinan suuren tuotantokapasiteetin pohjalta ei sinällään voida päätellä, että vahingon toistuminen olisi todennäköistä. Pelkästään sen seikan pohjalta, että unionin tuotannonala on menettänyt asemiaan maailmanlaajuisen tuotantokapasiteetin osalta, ei tällaista päätelmää voida kumota.
5.2 Ennustetun markkinoiden kasvun vaikutus
(78)
Useat osapuolet mainitsivat disyaanidiamidin maailmanlaajuisten markkinoiden odotettavissa olevan merkittävän kasvun, mikä johtuu pääasiassa vakiintuneista sovelluksista lääke- ja maatalousteollisuudessa. Tämä johtuu diabeteslääkkeen tuotannon kasvusta pääasiassa Intiassa. Tähän kasvuun viittaa jo EU:n kulutuksen lisääntyminen, joka ilmenee edellä olevasta taulukosta 1.
(79)
EU:n markkinoiden odotetaan myös kasvavan mutta vähäisemmässä määrin. Tämä johtuu siitä, että suuri maailmanlaajuista myyntitoimintaa harjoittava lääkkeiden valmistaja on sijoittautunut unioniin.
(80)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä kiisti kasvun laajuuden. On kuitenkin huomattava, että sen havainnot ovat tältä osin ristiriitaiset ja että useiden lähteiden mukaan EU:n kysyntä on vakaata ja maailmanlaajuinen kasvu merkittävää. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan myyntitiedot osoittavat kulutuksen kasvavan nopeasti Kiinan kotimarkkinoilla. Näin ollen mikään asiakirja-aineistossa esitetty seikka ei tue pyynnön esittäjän väitettä siitä, että kysyntä on tasaista eikä tule nousemaan.
(81)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä myös korosti, että se oli menettänyt myyntimääriään ja markkinaosuuttaan EU:n ulkopuolisilla markkinoilla. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että EU:n tuotannonala on toiminut lähes täydellä kapasiteetilla vähäisin varastoin samalla, kun disyaanidiamidin kulutus EU:ssa on jatkanut kasvuaan. Näin ollen on pikemminkin niin, että EU:n tuotannonala oli päättänyt keskittyä enemmän EU:n markkinoille lisäämättä merkittävästi tuotantokapasiteettiaan, minkä vuoksi se ei voinut täysin hyödyntää kasvua muilla markkinoilla. Tilanne voi kuitenkin muuttua, jos sen laajentumissuunnitelmat toteutuvat. Tämän vuoksi voidaan olettaa, että vaikka kiinalaisen disyaanidiamidin tuontimäärät unioniin kasvaisivat lähitulevaisuudessa, tämä ei johtaisi automaattisesti vahingon toistumiseen. Unionin tuotannonala hyötyy kiinalaisten tuottajien tavoin maailmanlaajuisen kysynnän kasvusta.
(82)
Kuten edellä mainittiin, unionin tuottaja on erittäin arvostettu markkinoilla ja näyttää olevan useiden keskeisten asiakkaiden suosikkitoimittaja ainakin joidenkin disyaanidiamidisovellusten osalta. Se on voinut disyaanidiamidituotteidensa laadun ja luotettavuuden ansiosta tehdä suuria sopimuksia keskeisten EU:n asiakkaiden kanssa, ja tämän tilanteen odotetaan jatkuvan riippumatta siitä, kumotaanko toimenpiteet vai ei. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen merkittävä EU:n käyttäjä totesi, että se hankkisi jatkossakin menettelyn kohteena olevaa tuotetta unionin tuotannonalalta, vaikka polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumottaisiin.
5.3 Muita näkökohtia
(83)
Kuten johdanto-osan 50-51 kappaleessa selitettiin, Kiinan tuontihinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan hintoja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Hinnan alittavuutta ei esiintynyt tavanomaisessa menettelyssä (noin kolmannes tuontimääristä). Hyvin vähäistä hinnan alittavuutta esiintyi, jos myös sisäisen jalostuksen menettely otettiin huomioon (loput kaksi kolmasosaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneesta tuonnista). Tämä tilanne eroaa alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta huomattavasta hinnan alittavuudesta ja johtui tuontihintojen yleisestä asteittaisesta - vaikkakin epätasaisesta - noususta toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Itse asiassa kiinalaisen tuonnin CIF unionin rajalla -hinta nousi 73 prosenttia vuodesta 2009 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun saakka.
(84)
EU:n tuotannonala on osoittanut, että se säilyttää kilpailukykynsä myös ilman toimenpiteitä, kun otetaan huomioon sen mittava vienti (20-30 prosenttia tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla) EU:n ulkopuolisiin maihin, joissa ei ole käytössä toimenpiteitä ja joissa se on joutunut vastaamaan kiinalaisten tuottajien kilpailuun ilman polkumyyntitoimenpiteiden antamaa tukea. Jäljempänä kuvattua vientimäärän laskua tarkasteltaessa on otettava huomion unioniin suuntautuvien myyntimäärien nousu ja unionin tuotannonalan muuttumaton tuotantokapasiteetti, joka on periaatteessa käytetty kokonaisuudessaan.
Taulukko 13
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Vientimäärä - Indeksi (2009 = 100)
100
105
80
77
Vientihinta (etuyhteydetön) - Indeksi (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Kiinasta tulevan tuonnin hintoja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisten 8 kuukauden aikana analysoitiin myös unionin tuotannonalan esittämän huomautuksen pohjalta. Unionin tuotannonala oli esittänyt, että Kiinasta peräisin olevasta tuonnista aiheutuvaa voimakasta hintapainetta oli ilmaantunut uudelleen pian tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeistä ajanjaksoa ei perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 11 artiklan 5 kohdan pohjalta yleensä oteta huomioon. Vaikka nämä tiedot olisikin otettava huomioon, tässä vaiheessa niistä ei kuitenkaan voida tehdä päätelmiä, koska ei ole selvää, ovatko nämä muuttuneet hinnat - jos ne vahvistetaan - luonteeltaan pysyviä. Esimerkkinä voidaan todeta, että vaikka hinnat laskivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulta toukokuulle 2013, ne nousivat jälleen kesäkuussa 201310 prosenttia. Koska nämä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisen ajan hinnat olivat edelleen huomattavasti korkeammat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa havaitut hinnat, ei näytä kovin todennäköiseltä, että ne lähitulevaisuudessa voisivat merkittävästi heikentää unionin tuotannonalan - joka ei kärsi tällä hetkellä merkittävää vahinkoa - nykyistä tilannetta.
(86)
Ei ole myöskään viitteitä siitä, että toimenpiteiden kumoaminen vaikuttaisi markkinahintoihin lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. On huomattava, että suuri osa unionissa myydystä disyaanidiamidista myydään monivuotisten sopimusten pohjalta, ja käyttäjäteollisuuden kannalta luotettavat ja vakaat toimitukset luotettavalta tuottajalta näyttävät olevan erittäin tärkeitä. Kaksi kolmasosaa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson tuonnista tapahtui lisäksi sisäisen jalostuksen menettelyssä, jossa ei makseta tuonti- tai polkumyyntitulleja. Yhteenvetona voidaan todeta, että vaikka ei voidakaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että jotkin sopimukset neuvotellaan uusiksi ja tuontihinnat saattavat laskea, ei ole todennäköistä, että tästä aiheutuu vahinkoa, jos tullit kumotaan.
5.4 Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(87)
Edellä esitetyn perusteella ei ole todennäköistä, että unionin tuotannonalan olisi - jos toimenpiteet kumottaisiin - vähennettävä disyaanidiamidin myyntiä ja tuotantomääriä ja/tai hintoja siinä määrin, että vähennyksillä olisi merkittävä vaikutus sen kannattavuuteen ja kokonaisasemaan.
(88)
Päinvastoin, kun otetaan huomioon maailmanlaajuinen kulutuksen kasvu, Kiinasta tulevan tuonnin määrät ja hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sekä hinnat muilla markkinoilla, on odotettavissa, että jos toimenpiteitä ei ole käytössä, unionin tuotannonalan disyaanidiamidin myynti jatkuu vahvana ja vaikuttaa positiivisesti sen disyaanidiamidiketjun ja NCN-ketjun toimintaan.
(89)
Unionin tuotannonalan odotetaan toimivan täydellä kapasiteetilla riippumatta siitä, kumotaanko toimenpiteet vai ei. Lisäksi unionin tuotannonala sai tänä vuonna päätökseen laajennusohjelman alustavat työt. Syksyllä 2013 se periaatteessa suostui lisäämään huomattavasti disyaanidiamidin tuotantokapasiteettiaan. Markkinat, mukaan luettuina tärkeät EU:ssa toimivat asiakkaat, ottivat tiedon tästä laajennusohjelmasta tyytyväisinä vastaan. Laajennussuunnitelma antaa olettaa, että unionin tuotannonala uskoo maailmanlaajuisen kysynnän olevan vahvaa ja että AlzChemin pitäisi hyötyä tästä kasvusta.
(90)
Vaikka unionin tuotannonalaan kohdistuukin lähitulevaisuudessa jonkin verran kiinalaisen tuonnin aiheuttamaa hintapainetta, vaikutusten ei hintojen ja kannattavuuden osalta odoteta olevan merkittäviä, koska unionin tuotannonalan markkinaosuus on suuri, koska sillä on toimituksen laatuun ja luotettavuuteen liittyviä etuja ja koska se kykenee varmistamaan itselleen suuria sopimuksia. Vaikutukset eivät sen vuoksi täytä perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaista ”vahingon todennäköisyyden” kynnysarvoa.
(91)
Komissio toteaa, että unionin tuotannonalaan kohdistuvan vahingon toistuminen on epätodennäköistä, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin.
6. UNIONIN ETU
(92)
Koska vahingon toistumisen on todettu olevan epätodennäköistä, unionin etua koskevat päätelmät eivät ole tarpeen.
7. POLKUMYYNNIN VASTAISTEN TOIMENPITEIDEN KUMOAMINEN
(93)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella, että voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin perustelluissa tapauksissa asianmukaisesti huomioon, mutta mikään niistä ei antanut aihetta muuttaa edellä mainittuja päätelmiä.
(94)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevan disyaanidiamidin tuonnissa sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi kumottava ja menettely olisi päätettävä.
(95)
Ottaen huomioon edellä kuvatut olosuhteet eli Kiinassa oleva käyttämätön kapasiteetti sekä mahdollinen hinnan alittavuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana komissio aikoo seurata tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia, jotta voidaan nopeasti toteuttaa asianmukaisia toimia tilanteen niin vaatiessa. Seuranta rajoittuu tämän asetuksen julkaisua seuraavien kahden vuoden ajanjaksolle,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kumotaan polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tällä hetkellä CN-koodiin 2926 20 00 luokiteltavan 1-syaaniguanidiinin (disyaanidiamidin) tuonnissa ja päätetään kyseistä tuontia koskeva menettely.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 11 päivänä helmikuuta 2014.