PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1079/2012
ze dne 16. listopadu 2012,
kterým se stanoví požadavky na rozestup kanálů hlasové komunikace pro jednotné evropské nebe
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (2), vydala Eurocontrolu pověření k vypracování požadavků na koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz. Toto nařízení vychází z výsledné zprávy o pověření ze dne 12. července 2011.
(2)
Výsledkem první fáze pověření bylo přijetí nařízení Komise (ES) č. 1265/2007 ze dne 26. října 2007, kterým se stanoví pro jednotné evropské nebe požadavky na odstup kanálů hlasového radiokomunikačního spojení vzduch-země (3), jehož cílem bylo koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz ve vzdušném prostoru nad letovou hladinou 195.
(3)
Určitá ustanovení nařízení (ES) č. 1265/2007, především ustanovení týkající se postupů, již byla uplatňována ve vzdušném prostoru pod letovou hladinou 195.
(4)
Předchozí převod na rozestup kanálů 8,33 kHz nad letovou hladinou 195 sice snížil přetížení na kmitočtu, ale zcela mu nezbránil. Pro mnoho členských států je čím dál obtížnější uspokojit poptávku po nových přiděleních kmitočtů v pásmu letecké pohyblivé traťové služby 117,975-137 MHz (dále jen „pásmo VKV“).
(5)
Jediným reálným řešením problému střednědobého až dlouhodobého přetížení pásma VKV je další zavádění hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz.
(6)
Neschopnost vyhovět budoucí poptávce po přiděleních kmitočtů zpozdí nebo znemožní zlepšování struktury vzdušného prostoru zaměřené na zvýšení jeho kapacity a povede k nárůstu zpoždění, která si vyžádají vysoké náklady.
(7)
Manažer struktury vzdušného prostoru, zřízený nařízením Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (4), koordinuje a harmonizuje procesy a postupy ke zvýšení účinnosti správy leteckých kmitočtů. Zároveň koordinuje včasné zjištění potřeb a řešení problémů s kmitočty.
(8)
Harmonizované využívání kmitočtů v celém evropském vzdušném prostoru, kdy členské státy odpovídají za konkrétní aplikace, nadále povede k optimalizaci využívání omezených zdrojů rádiového spektra. Při převodu kmitočtů na rozestup kanálů 8,33 kHz by měla být zohledněna případná opatření manažera struktury vzdušného prostoru týkající se harmonizovaného využívání kmitočtů všeobecným letectvím pro účely komunikace letadlo-letadlo a pro konkrétní aplikace spojené s činnostmi v oblasti všeobecného letectví.
(9)
Investice uskutečněné v důsledku nařízení (ES) č. 1265/2007 významně snížily náklady na zavádění rozestupu kanálů 8,33 kHz ve vzdušném prostoru pod letovou hladinou 195 poskytovatelům letových navigačních služeb a provozovatelům létajícím nad letovou hladinou 195.
(10)
Požadavek, aby letadla provozovaná ve všeobecném letectví podle pravidel pro let za viditelnosti byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, bude pro tato letadla znamenat značné náklady a přinese jim jen omezené provozní výhody.
(11)
Za dostatečný prostředek prokazování souladu možností palubního vybavení by měla být považována specifikace ED-23B Evropské organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae).
(12)
Palubní vybavení, které je v souladu se specifikací Eurocae ED-23C, zajišťuje lepší komunikační vlastnosti. Tato specifikace by tudíž měla být upřednostněna před specifikací ED-23B, kdykoliv je to možné.
(13)
Opatření týkající se státních letadel by měla zohlednit konkrétní omezení v této oblasti s odpovídajícími daty provedení.
(14)
Toto nařízení by se v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik.
(15)
Členské státy, které uplatňují kombinované požadavky na kmitočty stanovené Organizací Severoatlantické smlouvy (dále jen „NATO“), by měly zachovat kmitočet 122,1 MHz v rozestupu kanálů 25 kHz pro státní letadla nevybavená rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, dokud nebude nalezena vhodná alternativa.
(16)
Za účelem udržení nebo zvýšení stávající úrovně bezpečnosti provozu by členské státy měly zajistit, aby dotčené strany provedly posouzení bezpečnosti včetně identifikace nebezpečí a postupů k posouzení a zmírnění rizik. Harmonizované provedení těchto postupů u systémů, na které se vztahuje toto nařízení, vyžaduje, aby byly v případě všech požadavků na interoperabilitu a výkonnost stanoveny specifické požadavky na bezpečnost.
(17)
V souladu s nařízením (ES) č. 552/2004 by prováděcí pravidla pro interoperabilitu měla popisovat konkrétní postupy k posouzení shody, které se mají použít pro posouzení shody složek nebo vhodnosti složek k používání, jakož i pro ověření systémů.
(18)
Úroveň vyspělosti trhu se složkami, na které se vztahuje toto nařízení, je taková, že jejich shoda nebo vhodnost k používání může být posouzena prostřednictvím interního řízení výroby pomocí postupů založených na modulu A v příloze II rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 768/2008/ES ze dne 9. července 2008 o společném rámci pro uvádění výrobků na trh a o zrušení rozhodnutí Rady 93/465/EHS (5).
(19)
V zájmu jednoznačnosti by nařízení (ES) č. 1265/2007 mělo být zrušeno.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví požadavky na koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na všechna rádia provozovaná v pásmu 117,975-137 MHz (dále jen „pásmo VKV“) přiděleném letecké pohyblivé traťové službě, včetně systémů, jejich složek a souvisejících postupů.
2. Toto nařízení se vztahuje na systémy zpracování letových údajů, které slouží stanovištím řízení letového provozu poskytujícím služby všeobecnému letovému provozu, a na jejich složky a související postupy.
3. Toto nařízení se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu ve vzdušném prostoru regionu EUR Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), kde jsou členské státy odpovědné za poskytování letových provozních služeb v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 (6).
4. Požadavky na převod se nevztahují na přidělení kmitočtů:
a)
která zůstanou v rozestupu kanálů 25 kHz u těchto kmitočtů:
i)
tísňového kmitočtu (121,5 MHz),
ii)
pomocného kmitočtu pro účely pátrání a záchrany (123,1 MHz),
iii)
kmitočtů VKV číslicového spoje (VDL) (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz a 136,975 MHz),
iv)
kmitočtů letadlového komunikačního adresního a oznamovacího systému (ACARS) (131,525 MHz, 131,725 MHz a 131,825 MHz);
b)
je-li používán provoz s posunutou nosnou v rozestupu kanálů 25 kHz.
5. Možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz není vyžadována u rádií, jež mají být provozována výhradně v rámci jednoho nebo několika přidělení kmitočtů, která zůstanou v rozestupu kanálů 25 kHz.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004. Použijí se rovněž tyto definice:
(1)
„kanálem“ se rozumí číslicové označení použité ve spojení s naladěním vybavení pro hlasovou komunikaci, z kterého lze jednoznačně zjistit použitelný radiový kmitočet a související rozestup kanálů;
(2)
„rozestupem kanálů 8,33 kHz“ se rozumí rozestup kanálů, u něhož jsou jmenovité střední kmitočty kanálů od sebe odděleny po intervalech 8,33 kHz;
(3)
„rádiem“ se rozumí jakékoliv zastavěné, přenosné nebo kapesní zařízení určené k vysílání a/nebo přijímání přenosů v pásmu VKV;
(4)
„ústředním rejstříkem“ se rozumí rejstřík, do něhož národní správce kmitočtů zaznamenává u každého přidělení kmitočtu potřebné provozní, technické a administrativní údaje v souladu s nařízením (EU) č. 677/2011;
(5)
„převodem na rozestup 8,33 kHz“ se rozumí přidělení kmitočtu využívajícího rozestup kanálů 8,33 kHz náhradou za přidělení kmitočtu zaznamenané v ústředním rejstříku a využívající rozestup kanálů 25 kHz;
(6)
„přidělením kmitočtu“ se rozumí oprávnění vydané členským státem k využívání rádiového kmitočtu nebo kmitočtového kanálu za stanovených podmínek pro účely provozování rádiového vybavení;
(7)
„provozovatelem“ se rozumí osoba, organizace nebo podnik zabývající se provozováním letadel nebo nabízející provozování letadel;
(8)
„lety podle pravidel pro let za viditelnosti“ se rozumějí veškeré lety prováděné podle pravidel pro let za viditelnosti, jak jsou stanoveny v příloze 2 chicagské Úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jen „Chicagská úmluva“);
(9)
„státním letadlem“ se rozumí jakékoliv letadlo využívané vojenskými, celními nebo policejními složkami;
(10)
„provozem s posunutou nosnou“ se rozumí případ, kdy určené provozní pokrytí nelze zajistit jen jedním pozemním vysílačem a kdy za účelem minimalizace problému s interferencí jsou signály ze dvou nebo více pozemních vysílačů posunuty (offset) od jmenovitých středních kmitočtů kanálů;
(11)
„rádiovým vybavením letadla“ se rozumí jedno nebo více rádií umístěných na palubě letadla a používaných za letu oprávněným členem letové posádky;
(12)
„modernizací rádia“ se rozumí nahrazení rádia jiným modelem rádia nebo rádiem s jiným číslem dílu;
(13)
„určeným provozním pokrytím“ se rozumí objem vzdušného prostoru, ve kterém je poskytována určitá služba a ve kterém je službě poskytována ochrana kmitočtu;
(14)
„stanovištěm řízení letového provozu“ (dále jen „stanoviště ATC“) se rozumí oblastní středisko řízení, přibližovací stanoviště řízení nebo letištní řídící věž;
(15)
„pracovním místem“ se rozumí zařízení a technické vybavení, u něhož personál letových provozních služeb (dále jen „ATS“) provádí úkoly související s jeho provozní odpovědností;
(16)
„radiotelefonií“ se rozumí forma rádiové komunikace určená především pro výměnu informací ve formě řeči;
(17)
„koordinační dohodou“ se rozumí dohoda mezi dvěma sousedními stanovišti ATS, která stanoví, jak mají být koordinovány jejich příslušné odpovědnosti v oblasti ATS;
(18)
„integrovaným systémem počátečního zpracování letových plánů“ (dále jen „systém IFPS“) se rozumí systém v rámci evropské sítě řízení letového provozu, jehož prostřednictvím se v rámci vzdušného prostoru, na který se vztahuje toto nařízení, poskytuje centralizovaná služba zpracování a distribuce letových plánů zabývající se přijímáním, potvrzováním a distribucí letových plánů;
(19)
„státním letadlem přepravního typu“ se rozumí státní letadlo s pevnými křídly, které je určeno pro účely přepravy osob a/nebo nákladu;
(20)
„provozovatelem letiště“ se rozumí řídící orgán letiště, jak je definován v nařízení Rady (EHS) č. 95/93 (7);
(21)
„komunikací v rámci provozního řízení“ se rozumí komunikace uskutečňovaná provozovateli letadel, která rovněž ovlivňuje bezpečnost a pravidelnost letecké dopravy a efektivitu letů.
Článek 4
Požadavky na interoperabilitu a výkonnost rádiového vybavení
1. Výrobci rádií, která mají být provozována v pásmu VKV, nebo jejich oprávnění zástupci usazení v Unii zajistí, aby ode dne 17. listopadu 2013 byla všechna rádia uvedená na trh vybavena možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé nebo majitelé rádií zajistí, aby veškeré rádiové vybavení uvedené do provozu dne 17. listopadu 2013 nebo po tomto dni mělo možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
3. Členské státy zajistí, aby letadla, kterým bylo individuální osvědčení letové způsobilosti nebo individuální povolení k letu poprvé vydáno v Unii dne 17. listopadu 2013 nebo po tomto dni a na něž se vztahuje požadavek na rádiové vybavení, byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
4. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé nebo majitelé rádií zajistí, aby jejich rádia měla ode dne 17. listopadu 2013 možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz v případě, že tato rádia projdou modernizací.
5. Členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2017 měla všechna rádia možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz s výjimkou pozemních rádií provozovaných poskytovateli letových navigačních služeb.
6. Kromě možnosti rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být vybavení uvedené v odstavcích 1 až 5 schopno naladit se na kanály s rozestupem 25 kHz.
7. Uživatelé nebo majitelé pozemních rádií s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz zajistí, aby výkonnost těchto rádií a vysílací/přijímací pozemní složky byla v souladu se standardy ICAO uvedenými v bodě 1 přílohy II.
8. Uživatelé nebo majitelé rádiového vybavení letadla s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz zajistí, aby výkonnost těchto rádií byla v souladu se standardy ICAO uvedenými v bodě 2 přílohy II.
Článek 5
Povinnosti provozovatelů
1. Provozovatel nesmí provozovat letadlo nad letovou hladinou 195, pokud rádiové vybavení letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
2. Ode dne 1. ledna 2014 nesmí provozovatel provozovat letadlo podle pravidel pro let podle přístrojů ve vzdušném prostoru A, B nebo C členských států uvedených na seznamu v příloze I, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
3. S ohledem na povinné vybavení rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz uvedené v odstavci 2 nesmí provozovatel provozovat letadlo podle pravidel pro let za viditelnosti v oblastech provozu s rozestupem kanálů 8,33 kHz, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
4. Aniž je dotčen čl. 2 odst. 5, nesmí provozovatel ode dne 1. ledna 2018 provozovat letadlo ve vzdušném prostoru, v němž musí být vybaveno rádiem, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
Článek 6
Požadavky na převod na rozestup 8,33 kHz
1. Členské státy zajistí, aby u sektorů se spodní hranicí v letové hladině 195 nebo nad touto hladinou byla veškerá přidělení kmitočtů pro hlasovou komunikaci převedena na rozestup kanálů 8,33 kHz.
2. Jestliže členské státy nemohou za výjimečných okolností ustanovení odstavce 1 dodržet, sdělí důvody Komisi.
3. Členské státy uvedené na seznamu v příloze I provedou nejpozději do 31. prosince 2014 nové převody na rozestup kanálů 8,33 kHz v počtu odpovídajícím alespoň 25 % z celkového počtu přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz danému oblastnímu středisku řízení (dále jen „středisko ACC“) členského státu, jež jsou uvedena v ústředním rejstříku. Tyto převody se neomezují na přidělení kmitočtů středisku ACC a nezahrnují přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení.
4. Do celkového počtu přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz středisku ACC daného státu, který je uveden v odstavci 3, se nezahrnují:
a)
přidělení kmitočtů, u nichž je v rozestupu 25 kHz používán provoz s posunutou nosnou;
b)
přidělení kmitočtů, která zůstávají v rozestupu 25 kHz kvůli požadavku na bezpečnost;
c)
přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz používaná pro státní letadla.
5. Členské státy uvedené na seznamu v příloze I sdělí Komisi nejpozději do 31. prosince 2013 počet převodů, kterých lze podle odstavce 3 dosáhnout.
6. Nelze-li cíle 25 % uvedeného v odstavcích 3 a 4 dosáhnout, členské státy ve svém sdělení Komisi zdůvodní, proč cíle 25 % nedosáhly, a navrhnou náhradní termín, do něhož uvedené převody provedou.
7. Sdělení Komisi rovněž obsahuje údaje o přiděleních kmitočtů, u nichž převod není možný, a uvádí důvody, proč převod nelze provést.
8. Členské státy uvedené na seznamu v příloze I zajistí, aby ode dne 1. ledna 2015 byla veškerá přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení uvedená v ústředním rejstříku přiděleními kmitočtů v rozestupu kanálů 8,33 kHz.
9. Nelze-li soulad s odstavcem 8 z technických důvodů zajistit, členské státy sdělí Komisi nejpozději do 31. prosince 2014 přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení, která nebudou převedena, a zdůvodní, proč nebudou převedena.
10. Členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2018 byla převedena veškerá přidělení kmitočtů na rozestup kanálů 8,33 kHz s výjimkou:
a)
přidělení kmitočtů, která zůstávají v rozestupu 25 kHz kvůli požadavku na bezpečnost;
b)
přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz používaných pro státní letadla.
Článek 7
Povinnosti poskytovatelů letových navigačních služeb
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby jejich systémy hlasové komunikace s rozestupem kanálů 8,33 kHz umožňovaly provozně přijatelnou hlasovou komunikaci mezi řídícími letového provozu a piloty v rámci určeného provozního pokrytí.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb zavedou do svých systémů zpracování letových údajů postupy oznamování a počáteční koordinace v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1032/2006 (8) takto:
a)
informace o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být přenášeny mezi stanovišti ATC;
b)
informace o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být dostupné na příslušném pracovním místě;
c)
řídící letového provozu musí mít prostředky ke změně informací o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
Článek 8
Související postupy
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé rádií zajistí, aby se k určení vysílajícího kanálu při radiotelefonní komunikaci používalo všech šesti číslic číselného označení, s výjimkou případu, kdy je pátou i šestou číslicí nula a kdy se použijí pouze první čtyři číslice.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé rádií zajistí, aby jejich postupy pro hlasovou komunikaci letadlo-země byly v souladu s předpisy ICAO stanovenými v bodě 3 přílohy II.
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby postupy, které se použijí na letadla vybavená rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz a na letadla, která takto vybavena nejsou, byly stanoveny v koordinačních dohodách mezi stanovišti ATS.
4. Všichni provozovatelé a zástupci jednající jejich jménem zajistí, aby u letadel, která jsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, bylo do kolonky 10 letového plánu vloženo písmeno Y.
5. Provozovatelé a zástupci jednající jejich jménem zajistí, aby v případě plánování letu do vzdušného prostoru, který vyžaduje vybavení rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, byl v letovém plánu uveden odpovídající indikátor u letadel, která takto vybavena nejsou, ale kterým byla z povinného vybavení udělena výjimka.
6. V případě, že se u letu změní stav vybavení možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, odešlou provozovatelé nebo zástupci jednající jejich jménem zprávu o změně do systému IFPS s odpovídajícím indikátorem vloženým do příslušné kolonky.
7. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby systém IFPS zpracovával a distribuoval informace o možnosti rozestupu kanálů 8,33 kHz přijaté v letových plánech.
Článek 9
Opatření týkající se státních letadel
1. Členské státy zajistí, aby státní letadla přepravního typu provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
2. Pokud souladu s ustanovením odstavce 1 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy zajistí, aby státní letadla přepravního typu provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2012.
3. Členské státy zajistí, aby státní letadla, která nejsou určena pro účely přepravy, provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
4. Členské státy mohou povolit nesoulad s odstavcem 3 z důvodu:
a)
naléhavých technických nebo rozpočtových překážek;
b)
omezení spojených se zadáváním zakázek.
5. Pokud souladu s ustanovením odstavce 3 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy zajistí, aby státní letadla, která nejsou určena pro účely přepravy, provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2015.
6. Členské státy zajistí, aby nová státní letadla uvedená do provozu dne 1. ledna 2014 nebo po tomto dni byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
7. Členské státy zajistí, aby v případě, že rádia zastavěná na palubě státních letadel projdou modernizací, měla nová rádia ode dne 1. ledna 2014 možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
8. Členské státy zajistí, aby všechna státní letadla byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2018.
9. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní postupy pro sdělování informací o státních letadlech, členské státy sdělí Komisi nejpozději do 30. června 2018 seznam státních letadel, která nemohou být vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz v souladu s odstavcem 8 z důvodu:
a)
naléhavých technických nebo rozpočtových překážek;
b)
omezení spojených se zadáváním zakázek.
10. Pokud souladu s ustanovením odstavce 8 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy rovněž sdělí Komisi nejpozději do 30. června 2018 termín, do kterého budou dotyčná letadla rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz vybavena. Nejzazším datem pro tento termín je den 31. prosince 2020.
11. Ustanovení odstavce 8 se nevztahuje na státní letadla, která budou nejpozději dne 31. prosince 2025 vyřazena z provozu.
12. Poskytovatelé letových provozních služeb zajistí, aby mohla být používána státní letadla, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, za předpokladu, že je lze bezpečně provozovat v rámci kapacitních omezení systému řízení letového provozu v případě přidělení kmitočtů v pásmu UKV nebo kmitočtů s rozestupem 25 kHz.
13. Členské státy ve svých národních leteckých informačních příručkách zveřejní postupy pro provoz státních letadel, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
14. Poskytovatelé letových provozních služeb sdělí každoročně členskému státu, který je určil, své plány pro provoz státních letadel, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, přičemž zohlední kapacitní omezení související s postupy uvedenými v odstavci 13.
Článek 10
Požadavky na bezpečnost
Členské státy přijmou nezbytná opatření k tomu, aby jakýmkoli změnám stávajících systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 nebo zavedení nových systémů předcházelo posouzení bezpečnosti, včetně identifikace nebezpečí a posouzení a zmírnění rizik, provedené dotčenými stranami. Při tomto posouzení bezpečnosti se zohlední alespoň požadavky uvedené v příloze III.
Článek 11
Shoda složek nebo vhodnost složek k používání
1. Před vydáním prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání podle článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 posoudí výrobci složek systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení shodu těchto složek nebo vhodnost těchto složek k používání v souladu s požadavky stanovenými v části A přílohy IV tohoto nařízení.
2. Vztahuje-li se osvědčení vydané v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (9) na složky, považuje se toto osvědčení za prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání, pokud obsahuje prokázání souladu s příslušnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 12
Ověření systémů
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří svému vnitrostátnímu dozorovému orgánu mohou prokázat nebo prokázali, že splňují podmínky stanovené v příloze V, provedou ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 v souladu s požadavky stanovenými v části C přílohy IV.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří nemohou prokázat, že splňují podmínky uvedené v příloze V, pověří ověřením systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 oznámený subjekt. Ověření se provádí v souladu s požadavky stanovenými v části D přílohy IV.
3. Vztahuje-li se osvědčení vydané v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 na systémy, považuje se toto osvědčení za prohlášení ES o ověření, pokud obsahuje prokázání souladu s příslušnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 13
Doplňující požadavky
1. Členské státy zajistí, aby všechny zúčastněné strany byly řádně informovány o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovaly dostatečný výcvik pro výkon svých pracovních úkolů.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby pracovníci obsluhující systém IFPS, kteří jsou zapojeni do plánování letu, byli řádně informováni o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovali odpovídající výcvik pro výkon svých pracovních úkolů.
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb:
a)
vypracují a spravují provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni jejich příslušní pracovníci mohli uplatňovat toto nařízení;
b)
zajistí, aby příručky uvedené v písmeni a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a dokumentace;
c)
zajistí, aby pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby centralizovaná služba zpracování a distribuce letového plánu:
a)
vypracovala a spravovala provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni příslušní pracovníci mohli uplatňovat toto nařízení;
b)
zajistila, aby příručky uvedené v písmeni a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a dokumentace;
c)
zajistila, aby její pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.
5. Provozovatelé zajistí, aby pracovníci provozující rádiové vybavení byli řádně informováni o tomto nařízení, absolvovali odpovídající výcvik pro používání tohoto vybavení a aby v pilotní kabině byly k dispozici pokyny, je-li to proveditelné.
6. Členské státy přijmou nezbytná opatření pro zajištění souladu s tímto nařízením, včetně zveřejnění příslušných informací v národních leteckých informačních příručkách.
Článek 14
Výjimky
1. V rámci čl. 4 prvního odstavce nařízení Komise (ES) č. 730/2006 (10) mohou členské státy povolit dočasné odchylky od povinného palubního vybavení stanoveného v čl. 5 odst. 1 tohoto nařízení pro lety podle pravidel pro let za viditelnosti.
2. Členské státy mohou přijmout místní opatření k udělení výjimek z povinnosti souladu s čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 4 a čl. 6 odst. 10 v případech, které mají omezený dopad na síť.
3. Členské státy přijímající místní opatření podle odstavce 2 poskytnou Komisi podrobné informace prokazující nutnost výjimek nejpozději jeden rok přede dnem uplynutí příslušné lhůty uvedené v čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 10.
4. Do šesti měsíců od získání podrobných informací od členských států podle odstavce 3 a po konzultaci s manažerem struktury vzdušného prostoru může Komise jakoukoli výjimku udělenou podle odstavce 2 přezkoumat, pokud její dopad na síť není omezený.
Článek 15
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1265/2007 se zrušuje.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. listopadu 2012.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1079/2012,
annettu 16 päivänä marraskuuta 2012,
puheviestinnässä käytettäviä kanavavälejä koskevista vaatimuksista yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa varten
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 552/2004 (yhteentoimivuusasetus) (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 5 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Komissio on antanut yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus) 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (2) 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti Eurocontrolille valtuutuksen kehittää 8,33 kHz:n kanavaväleihin perustuvan, ilma-aluksen ja maa-aseman välisen puheviestinnän koordinoitua käyttöönottoa koskevat vaatimukset. Tämä asetus perustuu kyseisen valtuutuksen johdosta 12 päivänä heinäkuuta 2011 laadittuun raporttiin.
(2)
Valtuutuksen ensimmäisen vaiheen tuloksena komissio antoi 26 päivänä lokakuuta 2007 ilma-aluksen ja maa-aseman välisessä puheviestinnässä käytettävää kanavaväliä koskevista vaatimuksista yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa varten asetuksen (EY) N:o 1265/2007 (3), jonka päämääränä oli 8,33 kHz:n kanavaväleihin perustuvan, ilma-aluksen ja maa-aseman välisen puheviestinnän koordinoitu käyttöönotto lentopinnan 195 yläpuolisessa ilmatilassa.
(3)
Lentopinnan 195 alapuolisessa ilmatilassa sovellettiin jo tiettyjä asetuksen (EY) N:o 1265/2007 säännöksiä pääasiassa menettelyjen osalta.
(4)
Lentopinnan 195 yläpuolella toteutetut aikaisemmat siirtymiset 8,33 kHz:n kanavaväleihin ovat vähentäneet taajuuksien ruuhkautumista, mutta eivät poistaneet sitä kokonaan. Monien jäsenvaltioiden on yhä vaikeampaa tyydyttää uusien taajuuksien kysyntää ilmailuradioliikenteen käyttökaistalla 117,975-137 MHz, jäljempänä ’VHF-kaista’.
(5)
Ainoa realistinen tapa ratkaista keskipitkän ja pitkän aikavälin ruuhkautumisongelma VHF-kaistalla on lisätä 8,33 kHz:n kanavaväleihin perustuvan, ilma-aluksen ja maa-aseman välisen puheviestinnän käyttöä.
(6)
Jos taajuuksien tulevaan kysyntään ei pystytä vastaamaan, kapasiteettia lisäävien ilmatilan parannusten toteutus viivästyy tai käy mahdottomaksi ja myöhästymiset lisääntyvät, mistä aiheutuu merkittäviä kustannuksia.
(7)
Ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen toteuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (EU) N:o 691/2010 muuttamisesta 7 päivänä heinäkuuta 2011 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 677/2011 (4) perustettu verkon hallinnoija koordinoi ja yhdenmukaistaa prosesseja ja menettelyjä ilmaliikenteen taajuuksien hallinnan tehostamiseksi. Verkon hallinnoija koordinoi myös tarpeiden tunnistamista varhaisessa vaiheessa ja taajuusongelmien ratkaisemista.
(8)
Taajuuksien käytön yhdenmukaistaminen yksittäisissä sovelluksissa koko jäsenvaltioiden vastuulla olevassa eurooppalaisessa ilmatilassa optimoi rajallisten radiotaajuusresurssien käyttöä edelleen. Näin ollen muutettaessa taajuuksien käyttöä 8,33 kHz:n kanavavälien mukaiseksi olisi otettava huomioon verkon hallinnoijan mahdolliset toimet, joilla yhdenmukaistetaan taajuuksien käyttöä yleisilmailun ilma-alusten välisessä viestinnässä ja yleisilmailuun liittyvissä erityissovelluksissa.
(9)
Asetuksen (EY) N:o 1265/2007 seurauksena tehdyt investoinnit ovat huomattavasti alentaneet kustannuksia, jotka 8,33 kHz:n kanavavälin käytöstä aiheutuvat lennonvarmistuspalvelun tarjoajille lentopinnan 195 alapuolisessa ilmatilassa sekä lentopinnan 195 yläpuolella liikennöiville lentotoiminnan harjoittajille.
(10)
Näkölentosääntöjen mukaisesti liikennöiviä yleisilmailun ilma-aluksia koskevat vaatimukset, joiden mukaan niissä on oltava 8,33 kHz:n kanavavälivalmiudella varustetut radiot, aiheuttavat huomattavia kustannuksia mutta vain vähäistä toiminnallista hyötyä kyseisille ilma-aluksille.
(11)
Euroopan siviili-ilmailulaitejärjestön (Eurocae) eritelmää ED-23B olisi pidettävä riittävänä menetelmänä ilma-alusten laitteiden valmiuksia koskevien vaatimusten täyttämiseksi.
(12)
Eurocaen eritelmän ED-23C mukaisissa ilma-alusten laitteissa viestintäominaisuuksia on parannettu. Kyseistä eritelmää olisi sen vuoksi pidettävä ensisijaisena vaihtoehtona eritelmälle ED-23B aina kun se on mahdollista.
(13)
Valtion ilma-aluksia koskevissa järjestelyissä olisi otettava huomioon niiden erityisrajoitteet ja asetettava niille tarkoituksenmukaiset toimeenpanon määräajat.
(14)
Tätä asetusta ei pitäisi soveltaa asetuksen (EY) N:o 549/2004 1 artiklan 2 kohdan mukaisiin sotilasoperaatioihin eikä -koulutukseen.
(15)
Pohjois-Atlantin liiton (Nato) yhdistettyjä taajuusvaatimuksia noudattavien jäsenvaltioiden olisi soveltuvan vaihtoehdon löytymiseen saakka pidettävä 122,1 MHz:n taajuutta 25 kHz:n kanavavälillä niitä valtion ilma-aluksia varten, joiden radioissa ei ole 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmiutta.
(16)
Vallitsevan turvallisuustason säilyttämiseksi ja parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että ne osapuolet, joita asia koskee, toteuttavat turvallisuusarvioinnin, johon sisältyy vaaratekijöiden tunnistaminen, riskinarviointi ja riskien vähentäminen. Näiden menettelyjen yhdenmukainen soveltaminen tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin järjestelmiin edellyttää, että kaikkia yhteentoimivuus- ja suorituskykyvaatimuksia varten määritetään erityiset turvallisuusvaatimukset.
(17)
Asetuksen (EY) N:o 552/2004 mukaisesti yhteentoimivuutta koskevissa täytäntöönpanosäännöissä olisi kuvailtava erityiset vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt, joita on käytettävä arvioitaessa rakenneosien vaatimustenmukaisuutta tai käyttöön soveltuvuutta samoin kuin järjestelmien tarkastamista.
(18)
Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien rakenneosien markkinat ovat niin kypsät, että rakenneosien vaatimustenmukaisuutta tai käyttöönsoveltuvuutta voidaan arvioida tuotannon sisäisellä tarkastuksella käyttäen menettelyjä, jotka perustuvat tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista ja neuvoston päätöksen 93/465/ETY kumoamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2008 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 768/2008/EY (5) liitteessä II esitettyyn moduuliin A.
(19)
Selkeyden vuoksi asetus (EY) N:o 1265/2007 olisi kumottava.
(20)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde
Tässä asetuksessa säädetään 8,33 kHz:n kanavaväleihin perustuvan ilma-aluksen ja maa-aseman välisen puheviestinnän koordinoitua käyttöönottoa koskevista vaatimuksista.
2 artikla
Soveltamisala
1. Tätä asetusta sovelletaan radioihin, jotka toimivat ilmailuradioliikenteen käyttökaistalla 117,975-137 MHz, jäljempänä ’VHF-kaista’, mukaan lukien järjestelmät, niiden rakenneosat ja asiaan liittyvät menettelyt.
2. Tätä asetusta sovelletaan yleiselle ilmaliikenteelle palveluja tarjoavien lennonjohtoyksiköiden käyttämiin lentotietojen käsittelyjärjestelmiin, niiden rakenneosiin ja asiaan liittyviin menettelyihin.
3. Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin lentoihin, jotka suoritetaan yleisenä ilmaliikenteenä Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) EUR-alueen ilmatilassa, jossa jäsenvaltiot vastaavat ilmaliikennepalvelujen tarjoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 (6) mukaisesti.
4. Muuttamista koskevia vaatimuksia ei sovelleta taajuuksien käyttöoikeuksiin,
a)
jotka perustuvat edelleen 25 kHz:n kanavaväleihin seuraavilla taajuuksilla:
i)
hätätaajuus (121,5 MHz),
ii)
etsintä- ja pelastustoiminnassa käytettävä lisätaajuus (123,1 MHz),
iii)
VHF-digitaaliyhteyden (VDL) taajuudet (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz ja 136,975 MHz),
iv)
ilma-alusten viestintä- ja raportointijärjestelmän (ACARS) taajuudet (131,525 MHz, 131,725 MHz ja 131,825 MHz);
b)
joissa käytetään kantoaallonsiirrosmenetelmää 25 kHz:n kanavavälillä.
5. Valmiutta käyttää 8,33 kHz:n kanavaväliä ei edellytetä radioilta, joita on tarkoitus käyttää ainoastaan yhden tai useamman sellaisen taajuuksien käyttöoikeuden perusteella, jossa edellytetään edelleen 25 kHz:n kanavavälejä.
3 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 2 artiklan määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
’kanavalla’ puheyhteyslaitteiden virityksen yhteydessä käytettävää tunnistenumeroa, joka mahdollistaa käytetyn radiotaajuuden ja siihen liittyvien kanavavälien yksilöivän tunnistamisen;
2)
’8,33 kHz:n kanavaväleillä’ kanavavälierottelua, jossa kanavien nimellisten keskitaajuuksien välinen etäisyys on 8,33 kHz;
3)
’radiolla’ mitä tahansa asennettua, kannettavaa tai kädessä pidettävää laitetta, joka on suunniteltu lähettämään ja/tai vastaanottamaan lähetyksiä VHF-kaistalla;
4)
’keskusrekisterillä’ tarkoitetaan rekisteriä, johon kansalliset taajuushallinnoijat merkitsevät tarvittavat operatiiviset, tekniset ja hallinnolliset tiedot kaikista taajuuksien käyttöoikeuksista asetuksen (EU) N:o 677/2011 mukaisesti;
5)
’8,33 kHz:iin muuttamisella’ keskusrekisteriin merkityn 25 kHz:n kanavaväliin perustuvan taajuuksien käyttöoikeuden korvaamista 8,33 kHz:n kanavaväliin perustuvalla taajuuksien käyttöoikeudella;
6)
’taajuuksien käyttöoikeudella’ jäsenvaltion antamaa valtuutusta käyttää radiotaajuutta tai radiotaajuuskanavaa tietyin edellytyksin radiolaitteiden toimintaan;
7)
’lentotoiminnan harjoittajalla’ henkilöä, organisaatiota tai yritystä, joka harjoittaa tai tarjoutuu harjoittamaan ilma-aluksilla lentotoimintaa;
8)
’näkölentosääntöjen mukaisilla lennoilla’ kaikkia lentoja, jotka suoritetaan kansainvälisestä siviili-ilmailusta vuonna 1944 tehdyn Chicagon yleissopimuksen, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, liitteessä 2 määriteltyjen näkölentosääntöjen mukaisesti;
9)
’valtion ilma-aluksella’ sotilas-, tulli- tai poliisikäytössä olevaa ilma-alusta;
10)
’kantoaallonsiirrosmenetelmän käytöllä’ tapausta, jossa määrättyä operatiivista kuuluvuusaluetta ei voida varmistaa yhdellä maassa sijaitsevalla lähettimellä ja jossa häiriöiden minimoimiseksi kahdesta tai useammasta maassa olevasta lähettimestä lähetettävät signaalit siirretään sivuun kanavan nimelliseltä keskitaajuudelta;
11)
’ilma-aluksen radiolaitteilla’ yhtä tai useampaa ilma-aluksessa sijaitsevaa radiota, jota käyttää valtuutettu ohjaamomiehistön jäsen lennon aikana;
12)
’radiolaitteiden uusimisella’ radion korvaamista eri mallisella tai eri osanumeroisella radiolla;
13)
’määrätyllä operatiivisella kuuluvuusalueella’ ilmatilaa, jossa tiettyä palvelua tarjotaan ja jossa palvelun taajuus on suojattu;
14)
’lennonjohtoyksiköllä’ aluelennonjohtokeskusta, lähestymislennonjohtoyksikköä tai lähilennonjohtoa;
15)
’työpisteellä’ kalustusta ja teknistä laitteistoa, joilla ilmaliikennepalveluja tarjoavaan henkilöstöön kuuluva työntekijä suorittaa operatiiviseen vastuualueeseensa liittyviä tehtäviä;
16)
’radiopuhelinliikenteellä’ radioviestinnän muotoa, joka on pääasiassa tarkoitettu informaation vaihtoon puheen muodossa;
17)
’yhteistoimintasopimuksella’ kahden vierekkäisen ilmaliikennepalveluyksikön välistä sopimusta, jossa määritellään, miten niiden ilmaliikennepalveluvelvollisuudet sovitetaan yhteen;
18)
’integroidulla alustavien lentosuunnitelmien käsittelyjärjestelmällä’, jäljempänä ’IFPS-järjestelmä’, eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkkoon kuuluvaa järjestelmää, jonka välityksellä tarjotaan keskitettyä lentosuunnitelmien käsittely- ja jakelupalvelua lentosuunnitelmien vastaanottamiseksi, hyväksymiseksi ja jakamiseksi tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvassa ilmatilassa;
19)
’kuljetuskonetyyppisellä valtion ilma-aluksella’ kiinteäsiipistä valtion ilma-alusta, joka on suunniteltu henkilöiden ja/tai tavaran kuljetukseen;
20)
’lentoaseman pitäjällä’ neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 95/93 (7) määriteltyä lentoaseman hallintoelintä;
21)
’operatiivisella valvontaviestinnällä’ lentotoiminnan harjoittajien suorittamaa viestintää, jolla on vaikutusta myös lentoliikenteen turvallisuuteen, säännöllisyyteen ja lentojen tehokkuuteen.
4 artikla
Radiolaitteiden yhteentoimivuutta ja suorituskykyä koskevat vaatimukset
1. VHF-kaistalla toimimaan tarkoitettujen radioiden valmistajien tai näiden unioniin sijoittautuneiden valtuutettujen edustajien on varmistettava, että 17 päivästä marraskuuta 2013 alkaen kaikissa markkinoille saatetuissa radioissa on 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmius.
2. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, lentotoiminnan harjoittajien ja radioiden muiden käyttäjien ja omistajien on varmistettava, että kaikissa 17 päivästä marraskuuta 2013 alkaen käyttöön otetuissa radiolaitteissa on 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmius.
3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ilma-aluksiin, joille myönnetään yksittäinen lentokelpoisuustodistus tai yksittäinen lentolupa ensimmäistä kertaa unionissa 17 päivästä marraskuuta 2013 alkaen ja joita radiolaitevaatimus koskee, on asennettu radiot, joissa on 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmius.
4. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, lentotoiminnan harjoittajien ja radioiden muiden käyttäjien ja omistajien on varmistettava, että 17 päivästä marraskuuta 2013 alkaen niiden radioihin tulee 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmius aina kun radiolaitteita uusitaan.
5. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lennonvarmistuspalvelun tarjoajien käyttämiä maassa sijaitsevia radioita lukuun ottamatta kaikissa radioissa on 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmius viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017.
6. Edellä 1-5 kohdassa tarkoitetut laitteet on 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmiuden lisäksi voitava virittää 25 kHz:n kanavavälin käyttöön.
7. Maassa sijaitsevien, 8,33 kHz:n kanavaväleillä toimivien radioiden käyttäjien tai omistajien on varmistettava, että kyseisten radioiden ja lähetin-vastaanotinyhdistelmän maassa sijaitsevan rakenneosan suorituskyky on liitteessä II olevassa 1 kohdassa täsmennettyjen ICAOn standardien mukainen.
8. Ilma-aluksessa sijaitsevien 8,33 kHz:n kanavaväliä käyttävien radiolaitteiden käyttäjien tai omistajien on varmistettava, että näiden radioiden suorituskyky on liitteessä II olevassa 2 kohdassa täsmennettyjen ICAOn standardien mukainen.
5 artikla
Lentotoiminnan harjoittajien velvoitteet
1. Lentotoiminnan harjoittaja ei saa liikennöidä ilma-alusta lentopinnan 195 yläpuolella, ellei kyseisen ilma-aluksen radiolaitteissa ole 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmiutta.
2. Lentotoiminnan harjoittaja ei saa 1 päivästä tammikuuta 2014 liikennöidä ilma-alusta mittarilentosääntöjen mukaisesti liitteessä I lueteltujen jäsenvaltioiden ilmatilaluokissa A, B eikä C, ellei kyseisen ilma-aluksen radiolaitteissa ole 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmiutta.
3. Edellä 2 kohdassa yksilöityjen 8,33 kHz:n kanavälin radiolaitteiden varusteluvaatimusten osalta lentotoiminnan harjoittaja ei saa liikennöidä ilma-alusta näkölentosääntöjen mukaisesti 8,33 kHz:n kanavaväleillä toimivilla alueilla, ellei ilma-aluksen radiolaitteissa ole 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmiutta.
4. Sanotun rajoittamatta 2 artiklan 5 kohdan soveltamista lentotoiminnan harjoittaja ei saa 1 päivästä tammikuuta 2018 liikennöidä ilma-alusta ilmatilassa, jossa ilma-alukset on varustettava radiolaitteilla, ellei kyseisen ilma-aluksen radiolaitteissa ole 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmiutta.
6 artikla
8,33 kHz:lle muuttamista koskevat vaatimukset
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki puheliikenteen taajuuksien käyttöoikeudet muutetaan 8,33 kHz:n kanavavälien mukaisiksi sektoreilla, joiden alin korkeus on lentopinnalla 195 tai sen yläpuolella.
2. Jos poikkeuksellisissa olosuhteissa 1 kohtaa ei voida noudattaa, jäsenvaltioiden on ilmoitettava tämän syyt komissiolle.
3. Liitteessä I lueteltujen jäsenvaltioiden on toteutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 vähintään se määrä uusia 8,33 kHz:n kanavaväleille muuttamisia, joka vastaa 25:ttä prosenttia kaikista 25 kHz:n kanavavälejä käyttävistä keskusrekisterin taajuuksien käyttöoikeuksista, jotka on myönnetty aluelennonjohtokeskuksille jäsenvaltiossa. Tällaisia muuttamisia ei ole rajattu aluelennonjohtokeskusten taajuuksien käyttöoikeuksiin, eikä niihin saa sisältyä operatiivisen valvontaviestinnän taajuuksien käyttöoikeuksia.
4. Edellä 3 kohdassa yksilöityjen 25 kHz:n kanavaväliä käyttävien valtion aluelennonjohtokeskusten taajuuksien käyttöoikeuksien kokonaismäärässä ei oteta huomioon:
a)
taajuuksien käyttöoikeuksia, joissa hyödynnetään 25 kHz:n kantoaallonsiirrosmenetelmän käyttöä;
b)
taajuuksien käyttöoikeuksia, joissa edellytetään edelleen 25 kHz:n kanavavälejä turvallisuusvaatimusten vuoksi;
c)
25 kHz:n kanavavälejä edellyttäviä taajuuksien käyttöoikeuksia, joita käytetään valtion ilma-alusten tarpeisiin.
5. Liitteessä I lueteltujen jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 niiden muuttamisten määrä, jotka voidaan toteuttaa 3 kohdan mukaisesti.
6. Jos jäsenvaltio ei voi saavuttaa 3 ja 4 kohdassa tarkoitettua 25 prosentin tavoitetta, sen on toimitettava komissiolle tekemässään ilmoituksessa perustelut sille, miksi 25 prosentin tavoitetta ei ole saavutettu, ja ehdotettava vaihtoehtoista päivämäärää, johon mennessä kyseiset muuttamiset toteutetaan.
7. Komissiolle toimitettavassa ilmoituksessa on myös yksilöitävä taajuuksien käyttöoikeudet, joiden osalta muuttaminen ei ole mahdollista, ja perustelut tälle.
8. Liitteessä I lueteltujen jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivästä tammikuuta 2015 kaikki keskusrekisterin operatiivisen valvontaviestinnän taajuuksien käyttöoikeudet ovat 8,33 kHz:n kanavavälejä edellyttäviä.
9. Jos 8 kohdan noudattamista ei voida teknisistä syistä varmistaa, jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 ne operatiivisen valvontaviestinnän taajuuksien käyttöoikeudet, joita ei muuteta, ja esitettävä perustelut sille, miksi muuttamista ei toteuteta.
10. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018 kaikki taajuuksien käyttöoikeudet on muutettu 8,33 kanavavälejä edellyttäviksi, lukuun ottamatta:
a)
taajuuksien käyttöoikeuksia, joissa edellytetään edelleen 25 kHz:n kanavavälejä turvallisuusvaatimusten vuoksi;
b)
25 kHz:n kanavavälejä edellyttäviä taajuuksien käyttöoikeuksia, joita käytetään valtion ilma-alusten tarpeisiin.
7 artikla
Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien velvoitteet
1. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien on varmistettava, että niiden 8,33 kHz:n kanavavälin puheyhteysjärjestelmät mahdollistavat operatiivisesti hyväksyttävän puheviestinnän lennonjohtajien ja lentäjien välillä määrätyllä operatiivisella kuuluvuusalueella.
2. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien on toteutettava lentotietojen käsittelyjärjestelmissään seuraavat komission asetuksen (EY) N:o 1032/2006 (8) mukaiset ilmoittamis- ja alustavat koordinointimenettelyt:
a)
tieto lennon valmiudesta käyttää 8,33 kHz:n kanavavälejä on välitettävä lennonjohtoyksiköiden välillä;
b)
tieto lennon valmiudesta käyttää 8,33 kHz:n kanavavälejä on esitettävä asianomaisessa työpisteessä;
c)
lennonjohtajan on voitava muuttaa tietoja, jotka koskevat lennon valmiutta käyttää 8,33 kHz:n kanavavälejä.
8 artikla
Asiaan liittyvät menettelyt
1. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, lentotoiminnan harjoittajien ja radioiden muiden käyttäjien on varmistettava, että radiopuhelinliikenteessä lähettävän kanavan tunnistamiseen käytetään numerotunnisteen kaikkia kuutta numeroa, paitsi jos sekä kuudes että viides numero ovat nollia, jolloin käytetään ainoastaan neljää ensimmäistä numeroa.
2. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, lentotoiminnan harjoittajien ja muiden radioiden käyttäjien on varmistettava, että niiden ilma-aluksen ja maa-aseman väliset puheviestintämenettelyt ovat liitteessä II olevassa 3 kohdassa eriteltyjen ICAOn määräysten mukaiset.
3. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien on varmistettava, että menettelyt, joita sovelletaan 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla varustettuihin ilma-aluksiin ja ilma-aluksiin, joita ei ole varustettu tällaisilla laitteilla, eritellään ilmaliikennepalveluyksiköiden välisissä yhteistoimintasopimuksissa.
4. Kaikkien lentotoiminnan harjoittajien ja niiden lukuun toimivien edustajien on varmistettava, että 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla varustetun ilma-aluksen lentosuunnitelman kohtaan 10 merkitään kirjain Y.
5. Lentotoiminnan harjoittajien ja niiden lukuun toimivien edustajien on varmistettava, että suunniteltaessa liikennöintiä 8,33 kHz:n kanavavälin radioita edellyttävässä ilmatilassa ilma-aluksella, jota ei ole varustettu tällaisilla laitteilla mutta jolle on myönnetty poikkeus pakollisista radiolaitteista, lentosuunnitelmaan tehdään tästä asianmukainen merkintä.
6. Jos lennon valmiudessa käyttää 8,33 kHz:n kanavavälejä tapahtuu muutos, lentotoiminnan harjoittajan tai sen lukuun toimivan edustajan on lähetettävä IFPS-järjestelmään muutosviesti, jossa asianomaiseen kohtaan on tehty asianmukainen merkintä.
7. Verkon hallinnoijan on varmistettava, että IFPS-järjestelmä käsittelee ja jakaa lentosuunnitelmissa saadut 8,33 kHz:n kanavavälivalmiutta koskevat tiedot.
9 artikla
Valtion ilma-aluksia koskevat järjestelyt
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lentopinnan 195 yläpuolella liikennöivät kuljetuskonetyyppiset valtion ilma-alukset on varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla.
2. Jos 1 kohdan noudattaminen estyy hankintoihin liittyvien rajoitusten vuoksi, jäsenvaltioiden on varmistettava, että lentopinnan 195 yläpuolella liikennöivät kuljetuskonetyyppiset valtion ilma-alukset on varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012.
3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lentopinnan 195 yläpuolella liikennöivät muut kuin kuljetuskonetyyppiset valtion ilma-alukset on varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla.
4. Jäsenvaltiot voivat sallia 3 kohdan noudattamatta jättämisen
a)
pakottavien teknisten tai taloudellisten rajoitusten vuoksi;
b)
hankintoihin liittyvien rajoitusten vuoksi.
5. Jos 3 kohdan noudattaminen estyy hankintoihin liittyvien rajoitusten vuoksi, jäsenvaltioiden on varmistettava, että lentopinnan 195 yläpuolella liikennöivät muut kuin kuljetuskonetyyppiset valtion ilma-alukset on varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015.
6. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivästä tammikuuta 2014 käyttöön otettavat uudet valtion ilma-alukset on varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla.
7. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivästä tammikuuta 2014 aina kun valtion ilma-aluksiin asennettuja radioita uusitaan, uusissa radioissa on 8,33 kHz:n kanavavälivalmius.
8. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki valtion ilma-alukset varustetaan 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018.
9. Rajoittamatta valtion ilma-aluksia koskevien tietojen kansallisia ilmoitusmenettelyjä jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 luettelo valtion ilma-aluksista, joita ei voida varustaa 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla 8 kohdan mukaisesti
a)
pakottavien teknisten tai taloudellisten rajoitusten vuoksi;
b)
hankintoihin liittyvien rajoitusten vuoksi.
10. Jos 8 kohdan noudattaminen estyy hankintoihin liittyvien rajoitusten vuoksi, jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 myös päivämäärä, johon mennessä kyseiset ilma-alukset varustetaan 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla. Kyseinen päivämäärä ei saa olla myöhäisempi kuin 31 päivä joulukuuta 2020.
11. Edellä 8 kohtaa ei sovelleta valtion ilma-aluksiin, jotka poistetaan käytöstä 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä.
12. Ilmaliikennepalvelun tarjoajien on varmistettava, että ne voivat tarjota palvelua valtion ilma-aluksille, joita ei ole varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla, edellyttäen että niitä voidaan käsitellä turvallisesti ilmaliikenteen hallintajärjestelmän kapasiteetin rajoissa UHF-taajuuksia tai 25 kHz:n kanavavälejä edellyttävien käyttöoikeuksien mukaisesti.
13. Jäsenvaltioiden on julkaistava kansallisissa ilmailukäsikirjoissaan menettelyt, joita sovelletaan sellaisten valtion ilma-alusten käsittelyyn, joita ei ole varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla.
14. Ilmaliikennepalvelujen tarjoajien on toimitettava vuosittain sille jäsenvaltiolle, joka ne on nimennyt, 13 kohdassa tarkoitettuihin menettelyihin liittyvät kapasiteettirajoitukset huomioon ottaen laatimansa suunnitelmat sellaisten valtion ilma-alusten käsittelyä varten, joita ei ole varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla.
10 artikla
Turvallisuusvaatimukset
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että kaikkia 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen nykyisten järjestelmien muutoksia tai uusien järjestelmien käyttöönottoa edeltää niiden osapuolten, joita asia koskee, toteuttama turvallisuusarviointi, johon sisältyy vaaratekijöiden tunnistaminen, riskinarviointi ja riskien vähentäminen. Tätä turvallisuusarviointia tehtäessä on otettava huomioon vähintään liitteessä III määritellyt turvallisuusvaatimukset.
11 artikla
Rakenneosien vaatimustenmukaisuus tai käyttöönsoveltuvuus
1. Edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen järjestelmien rakenneosien valmistajien on ennen asetuksen (EY) N:o 552/2004 5 artiklassa tarkoitetun EY-vaatimustenmukaisuus- tai -käyttöönsoveltuvuusvakuutuksen laatimista arvioitava kyseisten rakenneosien vaatimustenmukaisuus tai käyttöönsoveltuvuus noudattaen tämän asetuksen liitteessä IV olevassa A osassa määriteltyjä vaatimuksia.
2. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (9) mukaisesti laadittua, rakenneosia koskevaa todistusta on pidettävä EY-vaatimustenmukaisuus- tai -käyttöönsoveltuvuusvakuutuksena, jos siihen sisältyy tässä asetuksessa säädettyjen sovellettavien yhteentoimivuus-, suorituskyky- ja turvallisuusvaatimusten noudattamisen osoittaminen.
12 artikla
Järjestelmien tarkastaminen
1. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, jotka voivat osoittaa tai ovat osoittaneet kansalliselle valvontaviranomaiselleen täyttävänsä liitteessä V vahvistetut edellytykset, on suoritettava 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen järjestelmien tarkastus liitteessä IV olevassa C osassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
2. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, jotka eivät voi osoittaa täyttävänsä liitteessä V vahvistettuja edellytyksiä, on teetettävä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen järjestelmien tarkastus ilmoitetulla laitoksella. Tarkastus on suoritettava liitteessä IV olevassa D osassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
3. Asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti laadittua, järjestelmiä koskevaa todistusta on pidettävä EY-tarkastusvakuutuksena, jos siihen sisältyy tässä asetuksessa säädettyjen sovellettavien yhteentoimivuus-, suorituskyky- ja turvallisuusvaatimusten noudattamisen osoittaminen.
13 artikla
Lisävaatimukset
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki asiaan liittyvät osapuolet saatetaan asianmukaisella tavalla tietoisiksi tässä asetuksessa säädetyistä vaatimuksista ja että heillä on riittävä koulutus työtehtäviinsä.
2. Verkon hallinnoijan on varmistettava, että lentojen suunnitteluun osallistuva IFPS-järjestelmää käyttävä henkilöstö saatetaan asianmukaisella tavalla tietoiseksi tässä asetuksessa säädetyistä vaatimuksista ja että sillä on riittävä koulutus työtehtäviinsä.
3. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien on
a)
laadittava ja pidettävä yllä toimintakäsikirjat, jotka sisältävät tarvittavat ohjeet ja tiedot, joiden perusteella niiden asiaan liittyvä henkilöstö pystyy soveltamaan tätä asetusta;
b)
varmistettava, että a alakohdassa tarkoitetut käsikirjat ovat saatavilla ja ajan tasalla ja että niiden päivittäminen ja jakelu toteutetaan laadunhallinnan ja asiakirjahallinnan kannalta asianmukaisesti;
c)
varmistettava, että työmenetelmät ja toimintaohjeet ovat tämän asetuksen mukaiset.
4. Verkon hallinnoijan on varmistettava, että keskitetty lentosuunnitelmien käsittely- ja jakelukeskus
a)
laatii ja pitää yllä toimintakäsikirjat, jotka sisältävät tarvittavat ohjeet ja tiedot, joiden perusteella asiaan liittyvä henkilöstö pystyy soveltamaan tätä asetusta;
b)
varmistaa, että a alakohdassa tarkoitetut käsikirjat ovat saatavilla ja ajan tasalla ja että niiden päivittäminen ja jakelu toteutetaan laadunhallinnan ja asiakirjahallinnan kannalta asianmukaisesti;
c)
varmistaa, että työmenetelmät ja toimintaohjeet ovat tämän asetuksen mukaiset.
5. Lentotoiminnan harjoittajien on varmistettava, että radiolaitteita käyttävä henkilöstö saatetaan asianmukaisella tavalla tietoiseksi tästä asetuksesta ja on riittävästi koulutettu käyttämään näitä laitteita ja että ohjaamossa on saatavilla asiasta ohjeita, mikäli mahdollista.
6. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tätä asetusta noudatetaan ja asiaan kuuluvat tiedot julkaistaan kansallisissa ilmailukäsikirjoissa.
14 artikla
Poikkeukset
1. Jäsenvaltiot voivat komission asetuksen (EY) N:o 730/2006 (10) 4 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla myöntää näkölentosääntöjen mukaisille lennoille väliaikaisia poikkeuksia tämän asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa säädetyistä ilma-alusten varusteluvaatimuksista.
2. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa paikallisia toimenpiteitä myöntääkseen poikkeuksia 4 artiklan 5 kohdan, 5 artiklan 4 kohdan ja 6 artiklan 10 kohdan säännösten noudattamisesta tapauksissa, joiden vaikutukset verkkoon ovat vähäiset.
3. Jäsenvaltioiden, jotka toteuttavat 2 kohdassa tarkoitettuja paikallisia toimenpiteitä, on toimitettava vähintään yksi vuosi ennen 4 artiklan 5 kohdassa, 5 artiklan 4 kohdassa ja 6 artiklan 10 kohdassa täsmennettyjä päivämääriä komissiolle yksityiskohtaiset tiedot, joilla perustellaan poikkeusten tarve.
4. Komissio voi kuuden kuukauden kuluessa jäsenvaltioiden 3 kohdan mukaisesti toimittamien yksityiskohtaisten tietojen vastaanottamisesta ja verkon hallinnoijaa kuultuaan tarkastella uudestaan 2 kohdan mukaisesti myönnettyjä poikkeuksia, jos niiden vaikutukset verkkoon eivät ole vähäiset.
15 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY) N:o 1265/2007.
16 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä marraskuuta 2012.