NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 603/2013
ze dne 26. června 2013
o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013 kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států, a pro podávání žádostí orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva a o změně nařízení (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (přepracované znění)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 písm. a) této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko evropského inspektora ochrany údajů (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V nařízení Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (3) a v nařízení Rady (ES) č. 407/2002 ze dne 28. února 2002, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2725/2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (4), by mělo být provedeno několik podstatných změn. Z důvodu jasnosti by uvedená nařízení měla být přepracována.
(2)
Společná azylová politika včetně společného evropského azylového systému je nedílnou součástí cíle Evropské unie spočívajícího v postupném vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva otevřeného těm, kteří, donuceni okolnostmi, hledají mezinárodní ochranu v Unii.
(3)
Evropská rada na svém zasedání dne 4. listopadu 2004 přijala Haagský program, jenž stanovuje cíle, které mají být provedeny v oblasti svobody, bezpečnosti a práva v období let 2005-2010. V Evropském paktu o přistěhovalectví a azylu, který schválila ve dnech 15. a 16. října 2008, vyzvala k dokončení zavedení společného evropského azylového systému vytvořením jediného řízení se společnými zárukami a jednotným právním postavením uprchlíků a osob, které mají nárok na doplňkovou ochranu.
(4)
Pro účely použití nařízení Evropského Parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 ze dne 26. června 2013 kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (5) je nezbytné zjistit totožnost žadatelů o mezinárodní ochranu a osob zadržených v souvislosti s neoprávněným překročením vnějších hranic Unie. Pro účinné použití nařízení (EU) č. 604/2013, zejména čl. 18 odst. 1 písm. b) a d) uvedeného nařízení, je rovněž žádoucí umožnit každému členskému státu ověřit, zda státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti zdržující se neoprávněně na jeho území již požádali o mezinárodní ochranu v jiném členském státě.
(5)
Otisky prstů představují důležitý prvek při zjišťování přesné totožnosti takových osob. Je nezbytné vytvořit systém pro porovnávání údajů o jejich otiscích prstů.
(6)
K dosažení tohoto cíle je nezbytné vytvořit systém zvaný „Eurodac“, který se skládá z ústředního systému, který bude pracovat s počítačovou ústřední databází údajů o otiscích prstů, a z elektronických prostředků předávání údajů mezi členskými státy a ústředním systémem (dále jen „komunikační infrastruktura“).
(7)
V Haagském programu se vyzývá ke zlepšení přístupu do stávajících systémů evidence údajů v Unii. Stockholmský program pak vyzývá k cílenému shromažďování údajů a rozvoji výměny informací a jejích nástrojů, který vychází z potřeb souvisejících s vymáháním práva.
(8)
V boji proti teroristickým trestným činům a jiným závažným trestným činům je nezbytné, aby orgány pro vymáhání práva měly při plnění svých úkolů co nejúplnější a nejaktuálnější informace. Informace obsažené v systému Eurodac jsou nezbytné pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů ve smyslu rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV ze dne 13. června 2002 o boji proti terorismu (6) či jiných závažných trestných činů ve smyslu rámcového rozhodnutí Rady 2002/584/SVV ze dne 13. června 2002 o evropském zatýkacím rozkazu a postupech předávání mezi členskými státy (7). Proto by měly být údaje v systému Eurodac na základě podmínek stanovených v tomto nařízení dostupné určeným orgánům členských států a Europolu pro účely porovnávání.
(9)
Pravomocemi k přístupu do systému Eurodac udělenými orgánům pro vymáhání práva by nemělo být dotčeno právo žadatelů o mezinárodní ochranu na řádné vyřízení jejich žádosti v souladu s příslušnými právními předpisy. Toto právo by nemělo být dotčeno ani jakýmikoli opatřeními učiněnými poté, co se zjistí shoda s údaji systému Eurodac.
(10)
Ve svém sdělení Radě a Evropskému parlamentu týkajícím se zlepšení účinnosti a posílení interoperability a synergie mezi evropskými databázemi v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí ze dne 24. listopadu 2005 Komise uvedla, že orgány odpovědné za zajišťování vnitřní bezpečnosti by mohly mít v přesně vymezených případech přístup do systému Eurodac, existuje-li důvodné podezření, že pachatel teroristického trestného činu nebo jiného závažného trestného činu požádal o mezinárodní ochranu. V tomto sdělení Komise také konstatovala, že zásada proporcionality vyžaduje, aby do systému Eurodac byly zasílány dotazy pro takové účely pouze v případě převažujícího zájmu zachovat veřejnou bezpečnost, tj. jestliže čin spáchaný pachatelem nebo teroristou, jehož totožnost je třeba zjistit, je tak trestuhodný, že zakládá důvod pro zaslání dotazu do databáze evidující osoby s nulovým záznamem v rejstříku trestů, a došla k závěru, že limit pro orgány odpovědné za zajišťování vnitřní bezpečnosti stanovený pro zasílání dotazů do systému Eurodac proto musí být vždy podstatně vyšší než limit stanovený pro dotazy zasílané do trestních databází.
(11)
Klíčovou úlohu s ohledem na spolupráci mezi orgány členských států v oblasti vyšetřování přeshraniční trestné činnosti při podpoře prevence, analýz a vyšetřování trestné činnosti v celé Unii hraje Evropský policejní úřad (Europol). V důsledku toho by měl mít přístup do systému Eurodac i Europol v rámci svých úkolů a v souladu s rozhodnutím Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (8).
(12)
Europolu by mělo být povoleno žádat o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pouze v určitých případech, za určitých okolností a za přísných podmínek.
(13)
Vzhledem k tomu, že systém Eurodac byl původně zřízen k usnadňování uplatňování Dublinské úmluvy, přístup do systému Eurodac pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů představuje změnu původního účelu systému Eurodac, která zasahuje do práva na soukromí fyzických osob, jejichž osobní údaje jsou zpracovány v systému Eurodac. Každý takový zásah musí být v souladu s právem, které musí být formulováno s dostatečnou přesností, aby dovolilo fyzickým osobám přizpůsobit své chování, a musí chránit fyzické osoby proti svévoli a uvádět dostatečně srozumitelným způsobem rozsah prostoru pro uvážení příslušných orgánů a způsob jejího výkonu. V demokratické společnosti musí být jakýkoli zásah nutný k ochraně oprávněného a přiměřeného zájmu a musí být přiměřený oprávněnému cíli, o který usiluje.
(14)
Ačkoliv původní účel zřízení systému Eurodac nevyžadoval možnost žádat o porovnávání údajů s databází na základě latentního otisku prstu, který je daktyloskopickou stopou, jež může být nalezena na místě trestného činu, je taková možnost v oblasti policejní spolupráce zásadní. V případech, kdy existuje důvodné podezření, že pachatel nebo oběť mohou patřit do jedné z kategorií osob, kterých se týká toto nařízení, poskytne možnost porovnat latentní otisk prstu s údaji o otiscích prstů, které jsou uloženy v systému Eurodac, určeným orgánům členských států velmi cenný nástroj při prevenci, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů, například když jsou latentní otisky prstů jediným důkazem dostupným na místě trestného činu.
(15)
Toto nařízení stanoví rovněž podmínky, za nichž by měly být povoleny žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů, a nezbytné záruky pro zajištění ochrany práva na soukromí fyzických osob, jejichž osobní údaje jsou zpracovány v systému Eurodac. Přísnost těchto podmínek je odrazem skutečnosti, že databáze Eurodac eviduje údaje o otiscích prstů osob, u nichž se nepředpokládá, že spáchaly teroristický trestný čin či jiný závažný trestný čin.
(16)
Je vhodné rozšířit působnost tohoto nařízení tak, aby se vztahovalo i na žadatele o doplňkovou ochranu a na osoby, které mají na tuto ochranu nárok, s cílem zajistit stejné zacházení pro všechny žadatele o mezinárodní ochranu a osoby požívající této ochrany, jakož i s cílem zajistit soulad se stávajícím acquis EU v oblasti azylu, zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/95/EU ze dne 13. prosince 2011 o normách, které musí splňovat státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, aby mohli požívat mezinárodní ochrany, o jednotném statusu pro uprchlíky nebo osoby, které mají nárok na doplňkovou ochranu, a o obsahu poskytnuté ochrany (9) a s nařízením (EU) č. 604/2013.
(17)
Rovněž je nezbytné, aby členské státy okamžitě sejmuly otisky prstů každého žadatele o mezinárodní ochranu a každého státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti zadržených v souvislosti s neoprávněným překročením vnější hranice členského státu starších 14 let a údaje o otiscích prstů předaly.
(18)
Je nezbytné stanovit přesná pravidla předávání těchto údajů o otiscích prstů do ústředního systému, zaznamenávání takových údajů o otiscích prstů a dalších příslušných údajů v ústředním systému, o jejich ukládání a porovnávání s jinými údaji o otiscích prstů, o předávání výsledků těchto porovnání a označování a vymazávání zaznamenaných údajů. Tato pravidla mohou být rozdílná podle situace různých kategorií státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti a měla by být této situaci zvlášť přizpůsobena.
(19)
Členské státy by měly zajistit předávání údajů o otiscích prstů v kvalitě dostatečné pro účely porovnávání prostřednictvím počítačového systému rozpoznávání otisků prstů. Všechny orgány s právem přístupu systému Eurodac by měly investovat do odpovídající odborné přípravy a nezbytného technického vybavení. Orgány s právem přístupu do systému Eurodac by měly informovat Evropskou agenturu pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011 (10) (dála jen „agentura“) o specifických potížích, s nimiž se v souvislosti s kvalitou údajů setkají, v zájmu jejich vyřešení.
(20)
Posuzování žádosti o mezinárodní ochranu ani rozhodnutí o ní by nemělo být nepříznivě ovlivněno skutečností, že je dočasně nebo trvale nemožné sejmout otisky subjektu údajů či předat údaje o nich z důvodů, jako jsou například nedostatečná kvalita údajů pro jejich náležité porovnání, technické problémy, důvody související s ochranou zdraví či se skutečností, že subjekt údajů, není v dobrém zdravotním stavu nebo že není možno kvůli okolnostem, na něž subjekt údajů nemá vliv, jeho otisky sejmout.
(21)
Shody nalezené v systému Eurodac by měl ověřovat vyškolený odborník na daktyloskopii s cílem zajistit správné určení příslušnosti podle nařízení (ES) č. 604/2013, a přesné zjištění totožnosti osoby podezřelé ze spáchání trestného činu nebo totožnosti oběti trestného činu, jejichž údaje mohou být v systému Eurodac uloženy.
(22)
Státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, kteří žádali o mezinárodní ochranu v jednom z členských států, mohou během mnoha následujících let požádat o mezinárodní ochranu v jiném členském státě. Proto by maximální doba, po kterou by měly být údaje o otiscích prstů uloženy v ústředním systému, měla být značně dlouhá. Vzhledem k tomu, že většina státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kteří zůstanou v Unii několik let, získá po uplynutí této doby povolení k trvalému pobytu nebo dokonce občanství členského státu, měla by být za přiměřenou pro uchovávání údajů o otiscích prstů považována doba deseti let.
(23)
Doba pro uchovávání by měla být kratší v určitých zvláštních případech, kdy není třeba údaje o otiscích prstů uchovávat tak dlouho. Údaje o otiscích prstů by měly být vymazány, jakmile státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti získá občanství členského státu.
(24)
Je vhodné ukládat v systému Eurodac údaje o těch subjektech údajů, jejichž otisky prstů byly zaznamenány v tomto systému při podání žádosti o mezinárodní ochranu a jimž byla poskytnuta mezinárodní ochrana v členském státě, aby bylo možno je porovnat s údaji zaznamenanými při podání žádosti o mezinárodní ochranu.
(25)
Agentura byla pověřena převzít od Komise v souladu s tímto nařízením její úkoly související s provozním řízením systému Eurodac a některé úkoly související s komunikační infrastrukturou, a to ode dne, kdy agentura zahájila činnost, tj. od 1. prosince 2012. Agentura by měla vykonávat úkoly, které jí jsou svěřeny tímto nařízením, a příslušná ustanovení nařízení (EU) č. 1077/2011 by měla být odpovídajícím způsobem změněna. Dále by měl mít Europol status pozorovatele na zasedáních správní rady agentury v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním tohoto nařízení o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do systému Eurodac pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů. Europol by měl mít možnost jmenovat svého zástupce do poradní skupiny agentury pro systém Eurodac.
(26)
Na všechny zaměstnance agentury by se měl v záležitostech týkajících se tohoto nařízení vztahovat služební řád úředníků Evropské unie (služební řád úředníků) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie (pracovní řád), stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (11) (společně dále jen „služební řád“).
(27)
Je nezbytné jasně stanovit odpovědnost Komise a agentury ve vztahu k ústřednímu systému a komunikační infrastruktuře a odpovědnost členských států ohledně zpracování údajů, zabezpečení údajů, přístupu k údajům a oprav zaznamenaných údajů.
(28)
Je nezbytné určit příslušné orgány členských států i národní přístupový bod, jehož prostřednictvím jsou podávány žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac, a vést seznam provozních jednotek v rámci určených orgánů, které jsou oprávněny požádat o takové porovnání pro konkrétní účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů.
(29)
Žádosti o porovnání s údaji uloženými v ústředním systému by měly podávat provozní jednotky v rámci určených orgánů národnímu přístupovému bodu prostřednictvím orgánu provádějícího ověření a tyto žádosti by měly být odůvodněné. Provozní jednotky v rámci určených orgánů, které jsou oprávněny požadovat porovnání s údaji systému Eurodac, by neměly jednat jako orgány provádějící ověření. Orgány provádějící ověření by měly jednat nezávisle na určených orgánech a měly by odpovídat za nezávislé zajištění přísného dodržování podmínek přístupu stanovených v tomto nařízení. Orgány provádějící ověření by pak měly po ověření, že jsou splněny všechny podmínky pro přístup, zaslat žádost o porovnání prostřednictvím národního přístupového bodu bez uvedení důvodů,. Ve výjimečně naléhavých případech, kdy je nezbytný včasný přístup v zájmu reakce na konkrétní a aktuální hrozbu související s teroristickými trestnými činy či jinými závažnými trestnými činy, by měly orgány provádějící ověření zpracovat žádost okamžitě a až následně provést ověření.
(30)
Pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy, mohou být určený orgán a orgán provádějící ověření součástí stejné organizace, ovšem orgán provádějící ověření musí při provádění svých úkolů v rámci tohoto nařízení jednat nezávisle.
(31)
Pro účely ochrany osobních údajů a s cílem vyloučit systematická porovnávání, která by měla být zakázána, by měly být údaje systému Eurodac zpracovávány pouze ve specifických případech a tehdy, je-li to nezbytné pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů. Ke specifickému případu dochází zejména tehdy, když je žádost o porovnání spojena se specifickou a konkrétní situací nebo se specifickým a konkrétním nebezpečím souvisejícím s teroristickým či jiným závažným trestným činem nebo s určitými osobami, u nichž se lze ze závažných důvodů domnívat, že spáchají nebo spáchaly teroristické trestné činy nebo jiné závažné trestné činy. Ke specifickému případu také dochází, když je žádost o porovnání spojena s osobou, která je obětí teroristického či jiného závažného trestného činu. Určené orgány a Europol by tak měly žádat o porovnání s údaji systému Eurodac pouze tehdy, mají-li dostatečné důvody se domnívat, že takové porovnání poskytne informace, které jim významně pomohou při prevenci, odhalování nebo vyšetřování teroristického či jiného závažného trestného činu.
(32)
Přístup by měl být navíc povolen pouze pod podmínkou, že porovnávání s vnitrostátními databázemi otisků prstů členského státu a automatizovanými databázemi otisků prstů všech ostatních členských států podle rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (12), nevede ke zjištění totožnosti subjektu údajů. Uvedenou podmínkou se od žádajícího členského státu vyžaduje, aby prováděl porovnávání údajů s údaji ze všech technicky dostupných automatizovaných databází otisků prstů ostatních členských států podle rozhodnutí 2008/615/SVV, s výjimkou případů, kdy členský stát doloží, že se lze důvodně domnívat, že by takové porovnávání ke zjištění totožnosti subjektu údajů nevedlo. Tato domněnka je odůvodněná, zejména tehdy, pokud konkrétní případ nemá žádnou operační ani vyšetřovací souvislost s daným členským státem. Uvedená podmínka vyžaduje aby žádající členský stát nejprve provedl právní i technickou implementaci, Rozhodnutí 2008/615/SVV, pokud jde o údaje o otiscích prstů, jelikož porovnávání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva by nemělo být povoleno, pokud nebyly nejprve podniknuty výše uvedené kroky.
(33)
Dříve, než přikročí k vyhledávání údajů v systému Eurodac, by určené orgány v případě splnění podmínek pro provedení příslušného porovnání měly rovněž konzultovat Vízový informační systém v souladu s rozhodnutím Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů (13).
(34)
Aby mohly být osobní údaje účinně porovnávány a sdíleny, měly by členské státy důsledně provést a uplatňovat platné mezinárodní dohody a právní předpisy Unie v oblasti výměny osobních údajů, obzvláště pak rozhodnutí 2008/615/SVV.
(35)
Při uplatňování tohoto nařízení by se členské státy měly řídit především nejlepšími zájmy dítěte. Pokud žádající členský stát zjistí, že údaje systému Eurodac se týkají nezletilé osoby, smí tyto údaje použít výhradně pro účely vymáhání práva v souladu se svými právními předpisy týkajícími se nezletilých osob a v souladu s povinností řídit se především zásadou nejlepšího zájmu dítěte.
(36)
Zatímco se mimosmluvní odpovědnost Unie ve vztahu k provozu systému Eurodac se řídí odpovídajícími ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“), je nezbytné stanovit zvláštní pravidla mimosmluvní odpovědnosti členských států ve vztahu k provozu systému.
(37)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření systému pro porovnávání údajů o otiscích prstů na pomoc při provádění azylové politiky Unie, nemůže být z podstaty uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto ho může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU"). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku, nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(38)
Na zpracování osobních údajů při uplatňování tohoto nařízení prováděné členskými státy se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (14) s výjimkou případů, kdy toto zpracování provádějí určené orgány členských států nebo jejich orgány provádějící ověření pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů.
(39)
Zpracování osobních údajů prováděné orgány členských států pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů by mělo podléhat normám o ochraně osobních údajů podle vnitrostátního práva, které jsou v souladu s rámcovým rozhodnutím Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech (15).
(40)
Zásady stanovené ve směrnici 95/46/ES o ochraně práv a svobod fyzických osob, především jejich práva na soukromí vzhledem ke zpracování osobních údajů, by měly být doplněny a objasněny, zejména v některých oblastech.
(41)
Předávání osobních údajů získaných členským státem nebo Europolem podle tohoto nařízení z ústředního systému jakékoli třetí zemi, mezinárodní organizaci nebo soukromým subjektům se sídlem v Unii nebo mimo ni, by mělo být zakázáno, aby se zajistilo právo na azyl a aby se zaručilo, že údaje žadatelů o mezinárodní ochranu nebudou poskytnuty žádné třetí zemi. To znamená, že členské státy by neměly předávat informace získané z ústředního systému ohledně: členského státu / členských států původu; místa a data podání žádosti o mezinárodní ochranu; referenčního čísla použitého členským státem původu; data, kdy byly sejmuty otisky prstů, a data, kdy členský stát předal tyto údaje do systému Eurodac; uživatelského jména operátora, ani jakékoli informace o jakémkoli přemístění subjektu údajů podle nařízení (EU) č. 604/2013. Tímto zákazem by nemělo být dotčeno právo členských států na předávání těchto údajů do třetích zemí, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 604/2013, aby se zajistilo, že členské státy mají možnost spolupracovat s těmito třetími zeměmi pro účely tohoto nařízení.
(42)
Příslušné vnitrostátní orgány dozoru by měly sledovat zákonnost zpracování údajů členskými státy a zákonnost činností zpracování údajů vykonávaných úřadem Europol by měl sledovat kontrolní orgán zřízený rozhodnutím 2009/371/SVV.
(43)
Na zpracovávání osobních údajů orgány, institucemi, úřady a jinými subjekty Unie se podle tohoto nařízení se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (16), zejména články 21 a 22 tohoto nařízení týkající se důvěrné povahy a bezpečnosti zpracování. Je však třeba objasnit určité body, které se týkají odpovědnosti za zpracování údajů a dozoru nad ochranou údajů vzhledem k tomu, že ochrana údajů je klíčovým faktorem pro úspěšné fungování systému Eurodac a že zabezpečení údajů, vysoká technická kvalita a zákonnost porovnávání údajů s údaji systému Eurodac mají zásadní význam pro to, aby se zajistilo hladké a řádné fungování tohoto systému a usnadnilo uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013.
(44)
Subjekt údajů by měl být informován o tom, pro jaké účely budou jeho údaje v rámci systému Eurodac zpracovávány, včetně popisu cílů nařízení (EU) č. 604/2013 a způsobu, jímž mohou orgány pro vymáhání práva jeho údaje využít.
(45)
Je vhodné, aby zákonnost zpracovávání osobních údajů členskými státy sledovaly vnitrostátní orgány dozoru, zatímco evropský inspektor ochrany údajů by měl podle nařízení (ES) č. 45/2001 sledovat činnosti orgánů, institucí, úřadů a jiných subjektů Unie v souvislosti se zpracováváním osobních údajů při uplatňování tohoto nařízení.
(46)
Členské státy, Evropský parlament, Rada a Komise by měly zajistit, že vnitrostátní a evropské orgány dozoru budou schopny vykonávat přiměřený dohled nad používáním údajů ze systému Eurodac a nad přístupem k nim.
(47)
Je vhodné pravidelně sledovat a hodnotit provoz systému Eurodac a mimo jiné také to, zda přístup k údajům pro účely vymáhání práva nevedl k nepřímé diskriminaci žadatelů o mezinárodní ochranu, na což Komise upozornila ve svém hodnocení souladu tohoto nařízení s Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „listinou“). Agentura by měla Evropskému parlamentu a Radě předkládat výroční zprávu o činnostech ústředního systému.
(48)
Členské státy by měly vytvořit systém účinných, přiměřených a odrazujících sankcí k trestání zpracování údajů vložených do ústředního systému v rozporu s účelem systému Eurodac.
(49)
Je nezbytné, aby členské státy byly informovány o stavu konkrétních azylových řízení s cílem umožnit řádné uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013.
(50)
Toto nařízení respektuje základní práva a ctí zásady uznané zejména Listinou. Cílem tohoto nařízení je především zajistit plné dodržování ochrany osobních údajů a práva žádat o mezinárodní ochranu a podporovat uplatňování článků 8 a 18 Listiny. Toto nařízení by proto mělo být uplatňováno odpovídajícím způsobem.
(51)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(52)
V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, Spojené království oznámilo své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení.
(53)
V souladu s článkem 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(54)
Je vhodné omezit územní působnost tohoto nařízení, aby odpovídala územní působnosti nařízení (ES) č. 604/2013,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Účel systému „Eurodac“
1. Zřizuje se systém zvaný „Eurodac“, jehož účelem je pomoci při určování členského státu, který je na základě nařízení (EU) č. 604/2013, příslušný pro posouzení žádosti o mezinárodní ochranu podané v členském státě státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti, a jinak usnadňovat uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013 za podmínek stanovených v tomto nařízení.
2. Toto nařízení rovněž stanoví podmínky, za nichž mohou určené orgány členských států a Evropský policejní úřad (Europol) požádat o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v ústředním systému pro účely vymáhání práva.
3. Aniž je dotčeno zpracování údajů určených pro systém Eurodac členským státem původu v databázích zřízených podle jeho vnitrostátních právních předpisů, mohou být údaje o otiscích prstů a další osobní údaje zpracovávány v systému Eurodac pouze pro účely stanovené v tomto nařízení a v čl. 34 odst. 1 nařízení.(EU) č. 604/2013.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„žadatelem o mezinárodní ochranu“ státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti, kteří učinili žádost o mezinárodní ochranu, jak je vymezena v čl. 2 písm. h) směrnice 2011/95/EU a o níž nebylo dosud pravomocně rozhodnuto;
b)
„členským státem původu“:
i)
ve vztahu k osobě uvedené v čl. 9 odst. 1 členský stát, který předává osobní údaje ústřednímu systému a přijímá výsledky porovnávání;
ii)
ve vztahu k osobě uvedené v čl. 14 odst. 1 členský stát, který předává osobní údaje ústřednímu systému;
iii)
ve vztahu k osobě uvedené v čl. 17 odst. 1 členský stát, který předává osobní údaje ústřednímu systému a přijímá výsledky porovnávání;
c)
„osobou požívající mezinárodní ochrany“ státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti, jíž byla poskytnuta mezinárodní ochrana ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 2011/95/EU;
d)
„shodou“ existence shody nebo shod zjištěných ústředním systémem při porovnávání údajů o otiscích prstů zaznamenaných v ústřední počítačové databázi s údaji předanými členským státem ohledně určité osoby, aniž je dotčen požadavek toho, aby členské státy ihned kontrolovaly výsledky porovnávání na základě čl. 25 odst. 4;
e)
„národním přístupovým bodem“ vnitrostátní systém určený pro komunikaci s ústředním systémem;
f)
„agenturou“ agentura zřízená nařízením (EU) č. 1077/2011;
g)
„Europolem“ Evropský policejní úřad zřízený rozhodnutím 2009/371/SVV;
h)
„údaji systému Eurodac“ všechny údaje uložené v ústředním systému v souladu s článkem 11 a čl. 14 odst. 2;
i)
„vymáháním práva“ prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů;
j)
„teroristickými trestnými činy“ trestné činy podle vnitrostátního práva, které odpovídají nebo jsou rovnocenné trestným činům podle článků 1 až 4 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV;
k)
„závažnými trestnými činy“ druhy trestných činů, které odpovídají nebo jsou rovnocenné trestným činům podle čl. 2 odst. 2 rámcového rozhodnutí 2002/584/SVV, které lze podle vnitrostátního práva potrestat odnětím svobody s horní hranicí sazby v délce nejméně tři roky nebo ochranným opatřením spojeným s omezením svobody ve stejné délce;
l)
„údaji o otiscích prstů“ údaje o otiscích všech prstů nebo alespoň ukazováčků, a jestliže tyto chybí, o otiscích všech ostatních prstů osoby nebo o latentním otisku.
2. Pojmy definované v článku 2 směrnice 95/46/ES mají v tomto nařízení stejný význam, ledaže zpracování osobních údajů provádějí orgány členských států pro účely uvedené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení.
3. Není-li uvedeno jinak, mají pojmy definované v článku 2 nařízení (EU) č. 604/2013 v tomto nařízení stejný význam.
4. Pojmy definované v článku 2 rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV mají v tomto nařízení stejný význam, pokud zpracování osobních údajů provádějí orgány členských států pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení.
Článek 3
Architektura systému a základní zásady
1. Eurodac se skládá z:
a)
počítačové ústřední databáze údajů o otiscích prstů (dále jen „ústřední systém“) složené z
i)
ústřední jednotky,
ii)
záložního plánu a systému.
b)
komunikační infrastruktury mezi ústředním systémem a členskými státy, která poskytuje šifrovanou virtuální síť vyhrazenou pro údaje systému Eurodac (dále jen „komunikační infrastruktura“).
2. Každý členský stát určí jeden národní přístupový bod.
3. Údaje o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 a čl. 17 odst. 1, které zpracovává ústřední systém, jsou zpracovávány jménem členského státu původu za podmínek stanovených v tomto nařízení a oddělovány vhodnými technickými prostředky.
4. Pravidla platná pro systém Eurodac platí rovněž pro činnosti prováděné členskými státy od předávání údajů ústřednímu systému až po využití výsledků porovnávání.
5. Postup snímání otisků prstů se určí a uplatňuje v souladu s vnitrostátními zvyklostmi daného členského státu a v souladu se zárukami stanovenými Listinou základních práv Evropské unie, Úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod a Úmluvou Organizace spojených národů o právech dítěte.
Článek 4
Provozní řízení
1. Za provozní řízení systému Eurodac odpovídá agentura.
Provozní řízení systému Eurodac sestává ze všech úkolů nezbytných pro zachování jeho nepřetržité funkčnosti v souladu s tímto nařízením, zejména z údržby a technického vývoje nezbytných k zajištění toho, aby systém fungoval na uspokojivé úrovni provozní kvality, zejména co se týče doby potřebné pro vyhledávání v ústředním systému. Při vypracovávání záložního plánu a systému se zohlední potřeby údržby i neočekávaný výpadek systému, včetně dopadu opatření k zajištění kontinuity provozu na zabezpečení a ochranu údajů.
Agentura ve spolupráci s členskými státy zajistí, aby se pro ústřední systém vždy využívaly nejlepší dostupné a nejbezpečnější technologie a techniky určené na základě analýzy nákladů a přínosů.
2. Agentura je odpovědná rovněž za následující úkoly týkající se komunikační infrastruktury:
a)
dozor;
b)
zabezpečení;
c)
koordinaci vztahů mezi členskými státy a poskytovatelem.
3. Komise je odpovědná za všechny úkoly související s komunikační infrastrukturou, které nejsou uvedeny v odstavci 2, zejména za:
a)
plnění rozpočtu;
b)
nákup a obnovu;
c)
smluvní záležitosti.
4. Aniž je dotčen článek 17 služebního řádu, agentura použije na všechny své zaměstnance, kteří pracují s údaji systému Eurodac, odpovídající pravidla služebního tajemství nebo jiné srovnatelné povinnosti zachování důvěrnosti. Tato povinnost je zachována i poté, co dotyčné osoby opustí svou funkci nebo zaměstnanecký poměr, nebo poté, co ukončí své služební povinnosti.
Článek 5
Orgány členských států určené pro přístup k údajům pro účely vymáhání práva
1. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí členské státy orgány, které jsou oprávněny žádat o porovnání s údaji ze systému Eurodac podle tohoto nařízení. Určenými orgány jsou orgány členských států, které jsou odpovědné za prevenci, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů. Mezi určené orgány nepatří služby či útvary, které jsou odpovědné výhradně za zpravodajskou činnost související s bezpečností státu.
2. Každý členský stát vede seznam určených orgánů.
3. Každý členský stát vede seznam provozních jednotek v rámci určených orgánů, které jsou oprávněny žádat o porovnání s údaji systému Eurodac prostřednictvím národního přístupového bodu.
Článek 6
Orgány členských států provádějící ověření pro účely vymáhání práva
1. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí každý členský stát jeden vnitrostátní orgán nebo útvar takového orgánu, který jedná jako jeho orgán provádějící ověření. Orgánem provádějícím ověření je orgán členského státu, který je odpovědný za prevenci, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů.
Pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy, mohou být určený orgán a orgán provádějící ověření součástí stejné organizace, ovšem orgán provádějící ověření jedná při provádění svých úkolů podle tohoto nařízení nezávisle. Orgán provádějící ověření je oddělen od provozních jednotek uvedených v čl. 5odst. 3 a nepřijímá od nich pokyny týkající se výsledku ověřování.
Členské státy mohou určit více orgánů provádějících ověření, aby zohlednily svou organizační a administrativní strukturu v souladu se svými ústavními a právními předpisy.
2. Orgán provádějící ověření zajistí, že jsou splněny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac.
Právo přijmout a předat žádost o přístup do systému Eurodac mají v souladu s článkem 19 pouze řádně zmocnění pracovníci orgánu provádějícího ověření.
Pouze orgán provádějící ověření je oprávněn zasílat žádosti o porovnání otisků prstů národnímu přístupovému bodu.
Článek 7
Europol
1. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí Europol specializovanou jednotku s řádně zmocněnými zástupci Europolu, která jedná jako jeho orgán provádějící ověření a která při provádění svých úkolů v rámci tohoto nařízení jedná nezávisle na určeném orgánu uvedeném v odstavci 2 tohoto článku a nepřijímá od určeného orgánu pokyny týkající se výsledku ověřování. Tato specializovaná jednotka zajišťuje, že jsou splněny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac. Europol určí po dohodě s každým členským státem národní přístupový bod tohoto členského státu, jenž jeho žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů postupuje ústřednímu systému.
2. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí Europol provozní jednotku, která je oprávněna požadovat porovnání s údaji systému Eurodac prostřednictvím určeného národního přístupového bodu. Určený orgán je operační jednotkou Europolu, která je oprávněna shromažďovat, uchovávat, zpracovávat, analyzovat a vyměňovat údaje s cílem podpořit a posílit činnost členských států v rámci prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických či jiných závažných trestných činů spadajících do pravomocí Europolu.
Článek 8
Statistika
1. Agentura každé čtvrtletí vypracuje statistický přehled činnosti ústředního systému uvádějící především:
a)
počet předaných souborů údajů o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 a čl. 17 odst. 1;
b)
počet shod u žadatelů o mezinárodní ochranu, kteří podali žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě;
c)
počet shod u osob uvedených v čl. 14 odst. 1, které následně podaly žádost o mezinárodní ochranu;
d)
počet shod u osob uvedených v čl. 17 odst. 1, které již dříve podaly žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě;
e)
počet údajů o otiscích prstů, které si ústřední systém musel více než jednou vyžádat od členských států původu, protože původně předané údaje nebyly vhodné k porovnávání za použití počítačového systému rozpoznávání otisků prstů;
f)
počet souborů údajů, které byly označeny, jejichž označení bylo zrušeno, a které byly zablokovány a odblokovány v souladu s čl. 18 odst. 1 a 3;
g)
počet shod u osob uvedených v čl. 18 odst. 1, u kterých byly zaznamenány shody podle písmen b) a d) tohoto článku;
h)
počet žádostí a shod uvedených v čl. 20 odst. 1;
i)
počet žádostí a shod uvedených v čl. 21 odst. 1;
2. Na konci každého roku se sestaví statistický přehled složený z čtvrtletních statistických přehledů za daný rok, včetně údajů o počtu osob, u kterých byly zaznamenány shody podle odstavce 1 písm. b), c) a d). Statistický přehled obsahuje rozčlenění údajů pro každý členský stát. Výsledky jsou zveřejňovány.
KAPITOLA II
ŽADATELÉ O MEZINÁRODNÍ OCHRANU
Článek 9
Shromažďování, předávání a porovnávání otisků prstů
1. Každý členský stát neprodleně sejme otisky všech prstů každého žadatele o mezinárodní ochranu staršího 14 let a co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin od podání žádosti o mezinárodní ochranu podle čl. 20 odst. 2 nařízení (EU) č. 604/2013, předá tyto otisky spolu s údaji uvedenými v čl. 11 písm. b) až g) tohoto nařízení ústřednímu systému.
Nedodržení lhůty 72 hodin nezbavuje členské státy povinnosti sejmout otisky prstů a předat je ústřednímu systému. Pokud stav konečků prstů neumožňuje sejmout otisky prstů v takové kvalitě, která by umožnila řádné porovnání podle článku 25, členský stát původu opětovně sejme otisky prstů žadatele a znovu je odešle co nejrychleji, nejpozději však do 48 hodin poté, co byly úspěšně sejmuty.
2. Odchylně od odstavce 1, není-li možné sejmout otisky prstů žadatele o mezinárodní ochranu z důvodu opatření přijatých k zajištění zdraví žadatele nebo k ochraně veřejného zdraví, členský stát sejme a odešle otisky prstů tohoto žadatele co nejdříve to bude možné, nejpozději však do 48 hodin poté, co tyto zdravotní důvody pominou.
V případě vážných technických problémů mohou členské státy za účelem provedení vnitrostátních záložních plánů prodloužit lhůtu 72 hodin uvedenou v odstavci 1 nejvýše o dalších 48 hodin.
3. Údaje o otiscích prstů ve smyslu čl. 11 písm. a) předané některým členským státem, s výjimkou údajů předaných podle čl. 10 písm. b), jsou automaticky porovnávány ústřední jednotkou s údaji o otiscích prstů, které předaly jiné členské státy a které již byly uloženy v ústředním systému.
4. Ústřední systém na žádost členského státu zajistí, aby porovnávání podle odstavce 3 zahrnulo kromě údajů od jiných členských států i údaje o otiscích prstů již dříve předané tímto členským státem.
5. Ústřední systém automaticky předá shodu nebo negativní výsledek porovnávání členskému státu původu. Dojde-li ke shodě, předá pro všechny soubory údajů odpovídající shodě údaje uvedené v čl. 11 písm. a) až k), v případě potřeby spolu s označením uvedeným v čl. 18 odst. 1.
Článek 10
Informace o postavení subjektu údajů
Do ústředního systému se zasílají následující informace, které se v něm uloží v souladu s článkem 12 za účelem předání podle čl. 9 odst. 5:
a)
Po příjezdu žadatele o mezinárodní ochranu nebo jiné osoby podle čl. 18 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 604/2013 do příslušného členského státu, kam byli přemístěni na základě rozhodnutí vyhovět žádosti o přijetí zpět, v souladu s článkem 25 uvedeného nařízení, doplní příslušný členský stát svůj soubor údajů o dotčených osobách, které byly zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, o datum jejich příjezdu.
b)
Když žadatel o mezinárodní ochranu přicestuje do příslušného členského státu, kam byl přemístěn na základě rozhodnutí vyhovět žádosti o jeho převzetí v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 604/2013, odešle příslušný členský stát soubor údajů o dotčené osobě, které byly zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, přičemž doplní datum jejího příjezdu.
c)
Jakmile členský stát původu zjistí, že dotčená osoba, jejíž údaje byly zaznamenány v systému Eurodac v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, opustila území členských států, doplní s cílem usnadnit uplatňování čl. 19 odst. 2 a čl. 20 odst. 5 nařízení (EU) č. 604/2013 svůj soubor údajů o dotčené osobě, které byly zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, o datum, kdy uvedená osoba opustila území.
d)
Jakmile členský stát původu zajistí, že dotčená osoba, jejíž údaje byly zaznamenány v systému Eurodac v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, opustila území členských států v souladu s rozhodnutím o navrácení nebo rozhodnutím o vyhoštění, který členský stát původu vydal po zpětvzetí či zamítnutí žádosti o mezinárodní ochranu podle čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 604/2013, doplní svůj soubor údajů o dotčené osobě, které jsou zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, o datum o jejího vyhoštění nebo o datum, kdy tato osoba opustila území.
e)
Členský stát, který se stane příslušným podle čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 604/2013, doplní svůj soubor údajů o žadateli o mezinárodní ochranu, které byly zaznamenány podle článku 11 tohoto nařízení, o datum přijetí rozhodnutí o posouzení žádosti.
Článek 11
Zaznamenávání údajů
V ústředním systému se zaznamenávají pouze tyto údaje:
a)
údaje o otiscích prstů;
b)
členský stát původu, místo a datum podání žádosti o mezinárodní ochranu; v případech uvedených v čl. 10 písm. b) je datem podání žádosti datum vložené členským státem, který žadatele přemístil;
c)
pohlaví;
d)
referenční číslo použité členským státem původu;
e)
datum sejmutí otisků prstů;
f)
datum předání údajů ústřednímu systému;
g)
uživatelské jméno operátora;
h)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. a) nebo písm. b), datum příjezdu dotčené osoby po úspěšném přemístění;
i)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. c), datum, kdy dotčená osoba opustila území členských států;
j)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. d), datum, kdy dotčená osoba opustila území členských států nebo kdy z něj byla vyhoštěna;
k)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. e), datum, kdy bylo přijato rozhodnutí o posouzení žádosti.
Článek 12
Uložení údajů
1. Každý soubor údajů podle článku 11 se uloží v ústředním systému na dobu deseti let ode dne, kdy byly sejmuty otisky prstů.
2. Po uplynutí doby uvedené odstavci 1 ústřední systém automaticky vymaže tyto údaje z ústředního systému.
Článek 13
Předčasné vymazání údajů
1. Údaje o osobě, která získá občanství některého členského státu před uplynutím doby uvedené v čl. 12 odst. 1, se vymažou z ústředního systému v souladu s čl. 27 odst. 4, jakmile se členský stát původu dozví, že dotyčná osoba získala toto občanství.
2. Ústřední systém co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin od vymazání, oznámí všem členským státům původu vymazání údajů podle odstavce 1 provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1 nebo v čl. 14 odst. 1.
KAPITOLA III
STÁTNÍ PŘÍSLUŠNÍCI TŘETÍCH ZEMÍ NEBO OSOBY BEZ STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOSTI ZADRŽENÍ V SOUVISLOSTI S NEOPRÁVNĚNÝM PŘEKROČENÍM VNĚJŠÍ HRANICE
Článek 14
Shromažďování a předávání údajů o otiscích prstů
1. Každý členský stát neprodleně sejme otisky všech prstů každého státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti starších 14 let, zadržených příslušnými kontrolními orgány v souvislosti s neoprávněným překročením hranice daného členského státu po zemi, po moři nebo vzduchem, ze třetí země, kteří nebyli vráceni zpět nebo kteří fyzicky zůstali na území členských států a nebyli vzati do vazby, zajištěni ani zadrženi po celou dobu mezi zadržením a vyhoštěním provedeným na základě rozhodnutí o jejich vrácení zpět.
2. Daný členský stát co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin od zadržení předá ústřednímu systému o každém státním příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti uvedených v odstavci 1, kteří nebyli vráceni zpět, následující údaje:
a)
údaje o otiscích prstů;
b)
členský stát původu, místo a datum zadržení;
c)
pohlaví;
d)
referenční číslo použité členským státem původu;
e)
datum sejmutí otisků prstů;
f)
datum předání údajů ústřednímu systému;
g)
uživatelské jméno operátora.
3. Odchylně od odstavce 2, údaje uvedené v odstavci 2 o osobách zadržených podle odstavce 1, které fyzicky zůstávají na území členských států, ale jsou drženy ve vazbě, zajištěny nebo zadrženy déle než 72 hodin, se předají před jejich propuštěním z vazby, ze zajištění nebo zadržení.
4. Nedodržení lhůty 72 hodin uvedené v odstavci 2 tohoto článku nezbavuje členské státy povinnosti sejmout otisky prstů a předat je ústřednímu systému. Pokud stav konečků prstů neumožňuje sejmout otisky prstů v takové kvalitě, která by umožnila řádné porovnání podle článku 25, členský stát původu opětovně sejme otisky prstů zadržené osobě podle odstavce 1 tohoto článku a znovu je odešle co nejrychleji, nejpozději však do 48 hodin poté, co byly úspěšně sejmuty.
5. Odchylně od odstavce 1, není-li možné sejmout otisky prstů zadržené osoby z důvodu opatření přijatých k zajištění jeho zdraví nebo k ochraně veřejného zdraví, sejme a odešle členský stát tyto otisky prstů, co nejdříve to bude možné, nejpozději však do 48 hodin poté, co tyto zdravotní důvody pominou.
V případě vážných technických problémů mohou členské státy za účelem provedení vnitrostátních záložních plánů prodloužit lhůtu 72 hodin uvedenou v odstavci 2 nejvýše o dalších 48 hodin.
Článek 15
Zaznamenávání údajů
1. Údaje uvedené v čl. 14 odst. 2 se zaznamenávají do ústředního systému.
Aniž je dotčen článek 8, zaznamenávají se údaje předané ústřednímu systému na základě čl. 14 odst. 2 pouze pro účely porovnání s údaji o žadatelích o mezinárodní ochranu předanými následně ústřednímu systému a pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2.
Ústřední systém neporovnává údaje předané na základě čl. 14 odst. 2 s žádnými údaji zaznamenanými dříve v ústředním systému ani s údaji předanými ústřednímu systému následně na základě čl. 14 odst. 2.
2. Pokud jde o porovnávání údajů o žadatelích o mezinárodní ochranu předaných ústřednímu systému následně s údaji uvedenými v odstavci 1, použijí se postupy stanovené v čl. 9 odst. 3 a 5 a v čl. 25 odst. 4.
Článek 16
Uložení údajů
1. Každý soubor údajů o státním příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti uvedených v čl. 14 odst. 1 se uloží do ústředního systému na dobu 18 měsíců ode dne, kdy byly sejmuty otisky prstů státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti. Po uplynutí této doby ústřední systém automaticky vymaže tyto údaje.
2. Údaje o státním příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti uvedených v čl. 14 odst. 1 se v souladu s čl. 28 odst. 3 vymažou z ústředního systému, jakmile členský stát původu zjistí před uplynutím 18 měsíční lhůty uvedené v odstavci 1 tohoto článku jednu z následujících skutečností:
a)
státnímu příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti bylo vydáno povolení k pobytu;
b)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti opustili území členských států;
c)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti získali občanství některého členského státu.
3. Ústřední systém co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin, oznámí všem členským státům původu vymazání údajů z důvodů uvedených v odst. 2 písm. a) nebo b) tohoto článku provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v čl. 14 odst. 1.
4. Ústřední systém co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin, oznámí všem členským státům původu vymazání údajů z důvodů uvedených v odst. 2 písm. c) tohoto článku provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1 nebo v čl. 14 odst. 1.
KAPITOLA IV
STÁTNÍ PŘÍSLUŠNÍCI TŘETÍCH ZEMÍ NEBO OSOBY BEZ STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOSTI, KTEŘÍ SE NEOPRÁVNĚNĚ ZDRŽUJÍ V ČLENSKÉM STÁTĚ
Článek 17
Porovnávání údajů o otiscích prstů
1. Každý členský stát může za účelem ověření, zda státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti, kteří se ne oprávněně zdržují na jeho území, podali již dříve žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě, předat ústřednímu systému jakékoli údaje o otiscích prstů, které byly sejmuty tomuto státnímu příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti starším 14 let, společně s referenčním číslem, které tento členský stát přidělil.
Obecně platí, že existují důvody pro ověření, zda státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti již dříve podali žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě, pokud:
a)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti prohlašují, že již podali žádost o mezinárodní ochranu, aniž by však označili členský stát, ve kterém žádost podali;
b)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti nežádají o mezinárodní ochranu, ale namítají, že návratem do země původu by byli vystaveni nebezpečí, nebo
c)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti se snaží jinak zabránit svému vyhoštění odmítáním spolupráce při zjišťování jejich totožnosti, zejména tím, že nepředloží žádné nebo předloží padělané doklady totožnosti.
2. Pokud se členské státy účastní postupu uvedeného v odstavci 1, předají ústřednímu systému údaje o otiscích všech prstů nebo alespoň ukazováčků, a pokud tyto chybí, otisky všech ostatních prstů státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti uvedených v odstavci 1.
3. Údaje o otiscích prstů státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti uvedených v odstavci 1 jsou předány ústřednímu systému pouze za účelem porovnávání s údaji o otiscích prstů žadatelů o mezinárodní ochranu předanými jinými členskými státy a již zaznamenanými v ústředním systému.
Údaje o otiscích prstů takového státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti se nezaznamenávají do ústředního systému, ani se neporovnávají s údaji předanými ústřednímu systému na základě čl. 14 odst. 2.
4. Poté, co jsou výsledky porovnávání údajů o otiscích prstů předány členskému státu původu, se záznam o vyhledávání uchovává v ústředním systému pouze pro účely uvedené v článku 28. Členské státy ani ústřední systém nesmí pro jiné než uvedené účely uchovávat žádné jiné záznamy o příslušném vyhledávání.
5. Pokud jde o porovnávání údajů o otiscích prstů předaných podle tohoto článku s údaji o otiscích prstů žadatelů o mezinárodní ochranu předanými jinými členskými státy a již uloženými v ústředním systému, použijí se postupy stanovené v čl. 9 odst. 3 a 5 a ustanovení čl. 25 odst. 4.
KAPITOLA V
OSOBY POŽÍVAJÍCÍ MEZINÁRODNÍ OCHRANY
Článek 18
Označování údajů
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 označí členský stát původu, který poskytl mezinárodní ochranu žadateli o mezinárodní ochranu, jehož údaje byly již zaznamenány na základě článku 11 v ústředním systému, příslušné údaje v souladu s požadavky na elektronickou komunikaci s ústředním systémem stanovenými agenturou. Toto označení se uloží v ústředním systému v souladu s článkem 12 za účelem předání podle čl. 9 odst. 5. Ústřední systém oznámí všem členským státům původu označení údajů provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v článku 9 odst. 1 nebo v článku 14 odst. 1. Členské státy původu rovněž označí odpovídající soubory údajů.
2. Údaje o osobách požívajících mezinárodní ochrany, uložené v ústředním systému a označené podle odstavce 1 tohoto článku se poskytují pro porovnání pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 na dobu tří let ode dne, k němuž byla subjektu údajů poskytnuta mezinárodní ochrana.
Dojde-li ke shodě, ústřední systém předá údaje uvedené v čl. 11 písm. a) až k) pro všechny soubory údajů odpovídající shodě. Ústřední systém nepředá označení uvedené v odstavci 1 tohoto článku. Po uplynutí období tří let ústřední systém automaticky zablokuje předání těchto údajů v případě žádosti o porovnání pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1, ovšem ponechá tyto údaje přístupné pro porovnání pro účely uvedené v čl. 1 odst. 1 do okamžiku, kdy budou vymazány. Blokované údaje se nepředávají a ústřední systém oznámí žádajícímu státu v případě nalezení shody negativní výsledek.
3 Členský stát původu zruší označení nebo zablokování údajů týkajících se státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti, jejichž údaje byly již dříve označeny nebo blokovány podle odstavců 1 nebo 2 tohoto článku, pokud je těmto osobám odňato postavení uprchlíka nebo status doplňkové ochrany, je ukončena jeho platnost nebo je zamítnuto prodloužení jeho platnosti, a to podle článků 14 nebo 19 směrnice 2011/95/EU.
KAPITOLA VI
POSTUP POROVNÁNÍ A PŘEDÁVÁNÍ ÚDAJŮ PRO ÚČELY VYMÁHÁNÍ PRÁVA
Článek 19
Postup porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 mohou určené orgány uvedené v čl. 5 odst. 1 a čl. 7 odst. 2 podat orgánu provádějícímu ověření odůvodněnou elektronickou žádost v souladu s čl. 20 odst. 1, spolu s referenčním číslem, které jí tyto orgány přidělily, o předání údajů o otiscích prstů pro porovnání s ústředním systémem prostřednictvím národního přístupového bodu. Orgán provádějící ověření po obdržení takové žádosti ověří, zda jsou splněny všechny podmínky žádosti o porovnání uvedené v článku 20, případně článku 21.
2. Jsou-li splněny všechny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů uvedené v článku 20 nebo 21, orgán provádějící ověření postoupí žádost o porovnání národnímu přístupovému bodu, který ji zpracuje v ústředním systému v souladu s postupy stanovenými v čl. 9 odst. 3 a 5 pro účely porovnání s údaji předanými ústřednímu systému podle čl. 9 odst. 1 a čl. 14 odst. 2.
3. Ve výjimečně naléhavých případech, kdy je nutné zabránit bezprostředně hrozícímu nebezpečí souvisejícímu s teroristickým či jiným závažným trestným činem, může úřad provádějící ověření postoupit údaje o otiscích prstů národnímu přístupovému bodu pro porovnání okamžitě po obdržení žádosti od určeného orgánu a až následně ověřit, zda jsou splněny všechny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů uvedené v článku 20 nebo článku 21, včetně toho, zda skutečně nastal výjimečně naléhavý případ. Následné ověření se provádí bez zbytečného prodlení po vyřízení žádosti.
4. Pokud se následným ověřením zjistí, že přístup k údajům systému Eurodac nebyl odůvodněný, všechny orgány, které měly přístup k těmto údajům, tyto informace získané ze systému Eurodac vymažou a sdělí tuto skutečnost orgánu provádějícímu ověření.
Článek 20
Podmínky přístupu určených orgánů k údajům systému Eurodac
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 mohou určené orgány podat odůvodněnou elektronickou žádost o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v ústředním systému v rámci svých pravomocí pouze tehdy, nevedlo-li ke zjištění totožnosti subjektu údajů porovnání s těmito databázemi:
-
vnitrostátní databáze otisků prstů,
-
automatizované databáze otisků prstů všech ostatních členských států podle rozhodnutí 2008/615/SVV, jsou-li porovnání technicky možná, s výjimkou případů, kdy se lze odůvodněně domnívat, že by takové porovnávání ke zjištění totožnosti subjektu údajů nevedlo. Tyto důvody se zahrnou do odůvodněné elektronické žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac, již určený orgán zašle orgánu provádějícímu ověření, a
-
Vízový informační systém v případě splnění podmínek pro provedení příslušného porovnání stanovených v rozhodnutí Rady 2008/633/SVV;
a pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
porovnání je nezbytné pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů nebo jiných závažných trestných činů, což znamená, že existuje převažující zájem zachovat veřejnou bezpečnost, jenž prohledávání databáze opravňuje z hlediska proporcionality;
b)
porovnání je nezbytné ve specifickém případě (tzn. systematická porovnávání se neprovádějí); a
c)
existují oprávněné důvody předpokládat, že toto porovnání podstatně přispěje k prevenci, odhalování nebo vyšetřování jakýchkoli z daných trestných činů. Tyto oprávněné důvody existují zejména v případech, kdy existuje důvodné podezření, že podezřelá osoba, pachatel nebo oběť teroristického či jiného závažného trestného činu patří do jedné z kategorií, na něž se vztahuje toto nařízení.
2. Žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac se omezují na vyhledávání na základě údajů o otiscích prstů.
Článek 21
Podmínky přístupu Europolu k údajům systému Eurodac
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 může určený orgán Europolu předložit odůvodněnou elektronickou žádost o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v ústředním systému v rámci mezí zmocnění Europolu a v případě, kdy je to nutné pro výkon jeho úkolů, a pouze tehdy, nevedlo-li ke zjištění totožnosti subjektu údajů porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v některém ze systémů zpracování informací, které jsou z technického i právního hlediska Europolu přístupné, a v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
porovnání je nezbytné s cílem podpořit a posílit činnost členských států v rámci prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických či jiných závažných trestných činů spadajících do pravomocí Europolu, což znamená, že existuje převažující zájem zachovat veřejnou bezpečnost, jenž prohledávání databáze opravňuje z hlediska proporcionality;
b)
porovnání je nezbytné ve specifickém případě (tzn. systematická porovnávání se neprovádějí); a
c)
existují oprávněné důvody předpokládat, že toto porovnání podstatně přispěje k prevenci, odhalování nebo vyšetřování jakýchkoli z daných trestných činů. Tyto oprávněné důvody existují zejména v případech, kdy existuje důvodné podezření, že podezřelá osoba, pachatel nebo oběť teroristického či jiného závažného trestného činu patří do jedné z kategorií, na něž se vztahuje toto nařízení.
2. Žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac se omezují na porovnávání údajů o otiscích prstů.
3. Zpracování informací získaných Europolem z porovnání s údaji ze systému Eurodac podléhá povolení členského státu původu. Takové povolení lze získat prostřednictvím národní jednotky Europolu daného členského státu.
Článek 22
Komunikace mezi určenými orgány, orgány provádějícími ověření a národními přístupovými body
1. Aniž je dotčen článek 26, musí být veškerá komunikace mezi určenými orgány, orgány provádějícími ověření a národními přístupovými body zabezpečena a musí probíhat elektronicky.
2. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 zpracovává členský stát otisky prstů digitálně a předává je v datovém formátu uvedeném v příloze I, aby se zajistilo, že porovnání lze provést prostřednictvím počítačového systému rozpoznávání otisků prstů.
KAPITOLA VII
ZPRACOVÁNÍ ÚDAJŮ, OCHRANA ÚDAJŮ A ODPOVĚDNOST
Článek 23
Odpovědnost za zpracování údajů
1. Členský stát původu je odpovědný za
a)
snímání otisků prstů v souladu s právem;
b)
předávání údajů o otiscích prstů a dalších údajů uvedených v článku 11, čl. 14 odst. 2 a čl. 17 odst. 2 ústřednímu systému v souladu s právem;
c)
přesnost a aktuálnost údajů v době předání ústřednímu systému;
d)
zaznamenávání, ukládání, opravy a vymazávání údajů v ústředním systému v souladu s právem, aniž jsou dotčeny povinnosti agentury;
e)
zpracování výsledků porovnávání údajů o otiscích prstů předaných ústředním systémem v souladu s právem.
2. V souladu s článkem 34 zajistí členský stát původu zabezpečení údajů uvedených v odstavci 1 před předáváním ústřednímu systému a během něho, jakož i zabezpečení údajů, které od ústředního systému obdrží.
3. Členský stát původu je odpovědný za konečné určení totožnosti údajů podle čl. 25 odst. 4.
4. Agentura zajistí, aby byl ústřední systém provozován v souladu s tímto nařízením. Agentura zejména:
a)
přijímá opatření k zajištění toho, aby osoby pracující s ústředním systémem zpracovávaly údaje zaznamenané v tomto systému pouze v souladu s účelem systému Eurodac vymezeným v čl. 1 odst. 1;
b)
přijímá nezbytná opatření k zajištění zabezpečení ústředního systému v souladu s článkem 34;
c)
zajišťuje, aby přístup k ústřednímu systému měly pouze osoby oprávněné s ním pracovat, aniž je dotčena pravomoc evropského inspektora ochrany údajů.
Agentura uvědomí o opatřeních, která přijme k provedení prvního pododstavce, Evropský parlament, Radu a evropského inspektora ochrany údajů.
Článek 24
Předání
1. Otisky prstů se digitálně zpracují a předají v datovém formátu uvedeném v příloze I. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura technické požadavky na předávání datového formátu členskými státy ústřednímu systému a naopak. Agentura zajistí že údaje o otiscích prstů předané členskými státy lze porovnávat počítačovým systémem rozpoznávání otisků prstů.
2. Členské státy předávají údaje uvedené v článku 11, čl. 14 odst. 2 a čl. 17 odst. 2 elektronicky. Údaje uvedené v článku 11 a čl. 14 odst. 2 se automaticky zaznamenávají v ústředním systému. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura technické požadavky pro zajištění toho, aby údaje mohly být řádně elektronicky předávány z členských států do ústředního systému a naopak.
3. Referenční číslo uvedené v čl. 11 písm. d), čl. 14 odst. 2 písm. d), v čl. 17 odst. 1 a v čl. 19 odst. 1 umožňuje údaje jednoznačně přiřadit k jedné konkrétní osobě a členskému státu, který údaje předává. Dále umožňuje zjistit, zda se tyto údaje vztahují k osobě uvedené v čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 nebo čl. 17 odst. 1.
4. Referenční číslo začíná identifikačním písmenem nebo písmeny, kterými je v souladu s normou uvedenou v příloze I identifikován členský stát předávající údaje. Za identifikačním písmenem nebo písmeny následuje identifikace kategorie osob nebo žádostí. Číslice „1“ označuje údaje vztahující se k osobám uvedeným v čl. 9 odst. 1, číslice „2“ k osobám podle čl. 14 odst. 1, číslice „3“ k osobám podle čl. 17 odst. 1, číslice „4“ k žádostem podle článku 20, číslice „5“ k žádostem podle článku 21 a číslice „9“ k žádostem podle článku 29.
5. Agentura stanoví pro členské státy nezbytné technické postupy zaručující, že údaje, které obdrží ústřední systém, budou jednoznačné.
6 Ústřední systém potvrdí přijetí předaných údajů co nejdříve. Za tímto účelem stanoví agentura nezbytné technické požadavky k zajištění toho, aby členské státy na požádání obdržely potvrzení o přijetí.
Článek 25
Provádění porovnávání a předávání výsledků
1. Členské státy zajistí předávání údajů o otiscích prstů v kvalitě dostatečné pro účely porovnávání prostřednictvím počítačového systému rozpoznávání otisků prstů. V míře nezbytné pro zajištění velmi vysoké úrovně přesnosti výsledků porovnávání prováděného ústředním systémem stanoví agentura přiměřenou kvalitu předávaných údajů o otiscích prstů. Ústřední systém zkontroluje kvalitu předaných údajů o otiscích prstů co nejdříve. Pokud údaje o otiscích prstů neumožňují porovnávání za použití počítačového systému rozpoznávání otisků prstů, ústřední systém informuje daný členský stát. Uvedený členský stát potom předá údaje o otiscích prstů přiměřené kvality s použitím stejného referenčního čísla, jaké měl předchozí soubor údajů.
2. Ústřední systém provádí porovnávání v pořadí, v jakém žádosti přicházejí. Každá žádost musí být vyřízena do 24 hodin. Členský stát může z důvodů souvisejících s vnitrostátními právními předpisy požadovat, aby zvláště naléhavá porovnání byla provedena do jedné hodiny. Pokud nelze tyto lhůty dodržet kvůli okolnostem, za které neodpovídá agentura, zpracuje ústřední systém žádost přednostně, jakmile tyto okolnosti pominou. V takových případech stanoví agentura v míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému kritéria pro zajištění přednostního vyřizování žádostí.
3. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura provozní postupy pro zpracování přijatých údajů a pro předávání výsledků porovnávání.
4. Výsledky porovnávání jsou ihned kontrolovány v přijímajícím členském státě odborníkem na daktyloskopii, jak je vymezen v souladu s vnitrostátními pravidly, který je speciálně vyškolen v různých metodách porovnávání otisků prstů, jež toto nařízení upravuje. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení provádí konečné určení totožnosti členský stát původu ve spolupráci s dotčenými členskými státy na základě článku 34 nařízení(EU) č. 604/2013
Informace obdržené z ústředního systému o ostatních údajích, které se projevily jako nespolehlivé, jsou vymazány, jakmile se nespolehlivost těchto údajů prokáže.
5. Pokud z konečného určení totožnosti podle odstavce 4 vyplyne, že výsledek porovnávání obdržený z ústředního systému neodpovídá údajům o otiscích prstů zaslaným k porovnání, členské státy okamžitě vymaží výsledek porovnání a sdělí co nejrychleji, nejpozději však do tří pracovních dnů, tuto skutečnost Komisi a agentuře.
Článek 26
Komunikace mezi členskými státy a ústředním systémem
Údaje předávané členskými státy ústřednímu systému a naopak využívají komunikační infrastrukturu. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura technické postupy nezbytné pro používání komunikační infrastruktury.
Článek 27
Přístup k údajům zaznamenaným v systému Eurodac, opravy nebo vymazání těchto údajů
1. Členský stát původu má přístup k údajům, které předal a které jsou zaznamenány v ústředním systému v souladu s tímto nařízením.
Žádný členský stát nemůže vyhledávat v údajích předaných jiným členským státem, ani takové údaje obdržet, kromě údajů pocházejících z porovnávání podle čl. 9 odst. 5.
2. Orgány členských států, které mají na základě odstavce 1 tohoto článku přístup k údajům zaznamenaným v ústředním systému, jsou orgány určené jednotlivými členskými státy pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1. Při tomto určení každý členský stát přesně uvede jednotku odpovědnou za provádění úkolů souvisejících s uplatňováním tohoto nařízení. Každý členský stát neprodleně sdělí Komisi a agentuře seznam těchto jednotek a všechny změny v tomto seznamu. Agentura zveřejní souhrnný seznam v Úředním věstníku Evropské unie. V případě změn v tomto seznamu zveřejňuje agentura aktualizovaný souhrnný seznam jednou ročně na internetu.
3. Pouze členský stát původu má právo změnit údaje, které předal ústřednímu systému, opravami nebo doplněním těchto údajů, nebo je vymazat, aniž je dotčeno vymazávání prováděné na základě čl. 12 odst. 2 nebo čl. 16 odst. 1.
4. Jestliže má členský stát nebo agentura informace nasvědčující tomu, že údaje zaznamenané v ústředním systému jsou věcně nesprávné, upozorní na to co nejdříve členský stát původu.
Jestliže má členský stát informace nasvědčující tomu, že údaje byly zaznamenány do ústředního systému v rozporu s tímto nařízením, upozorní na to co nejdříve agenturu, Komisi a členský stát původu. Členský stát původu dané údaje zkontroluje a v případě nutnosti je bez odkladu změní nebo vymaže.
5. Agentura nepředá ani nezpřístupní údaje zaznamenané v ústředním systému orgánům žádné třetí země. Tento zákaz se nepoužije na předávání těchto údajů do třetích zemí, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 604/2013.
Článek 28
Uchovávání záznamů
1. Agentura uchovává záznamy o všech úkonech zpracování údajů v rámci ústředního systému. Tyto záznamy vypovídají o účelu přístupu, o datu a čase, o předaných údajích, o údajích použitých pro dotazování, o názvu jednotky, která údaje vložila nebo vyhledávala, a o jménech odpovědných osob.
2. Záznamy podle odstavce 1 tohoto článku lze použít pouze pro sledování přípustnosti zpracovávání údajů z hlediska ochrany údajů a pro zajištění zabezpečení údajů v souladu s článkem 34. Záznamy musí být chráněny vhodnými opatřeními proti neoprávněnému přístupu a smazány po uplynutí jednoho roku od uplynutí doby uložení údajů podle čl. 12 odst. 1 a čl. 16 odst. 1, pokud nejsou nezbytné pro již zahájené kontrolní postupy.
3. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 přijme každý členský stát v souvislosti se svým vnitrostátním systémem opatření nezbytná k dosažení cílů stanovených v odstavci 1 a 2 tohoto článku. Každý členský stát navíc vede záznamy o pracovnících řádně zmocněných k vkládání nebo vyhledávání údajů.
Článek 29
Práva subjektu údajů
1. Každou osobu, na kterou se vztahuje čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 nebo čl. 17 odst. 1, informuje členský stát původu písemně a v případě nutnosti i ústně, v jazyce, jemuž rozumí nebo o němž se lze důvodně domnívat, že mu rozumí, o
a)
totožnosti správce ve smyslu čl. 2 písm. d) směrnice 95/46/ES a případně jeho zástupce;
b)
účelu, pro který budou údaje o této osobě zpracovány systémem Eurodac, včetně popisu cílů nařízení (EU) č. 604/2013, v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení, a srozumitelně a za použití jasného a jednoduchého jazyka jí vysvětlí, že členským státům a Europolu lze pro účely vymáhání práva poskytnout přístup k systému Eurodac;
c)
příjemcích údajů;
d)
povinnosti nechat si sejmout otisky prstů, pokud jde o osoby uvedené v čl.9 odst. 1 nebo čl. 14 odst. 1;
e)
právu na přístup k údajům o ní a jejím právu požadovat opravu nesprávných údajů o ní nebo vymazání údajů o ní, a které byly zpracovány v rozporu se zákonem, jakož i o právu obdržet informace o postupech při uplatňování těchto práv, včetně kontaktních údajů správce a vnitrostátních orgánů dozoru podle čl. 30 odst. 1.
2. Pokud jde o osobu, na kterou se vztahuje čl. 9 odst. 1 nebo čl. 14 odst. 1, jsou jí informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku poskytnuty při snímání otisků prstů.
Pokud jde o osobu, na kterou se vztahuje čl. 17 odst. 1, jsou jí informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku poskytnuty nejpozději při předání údajů o ní ústřednímu systému. Tato povinnost neplatí, pokud se poskytnutí těchto informací ukáže jako nemožné nebo pokud by vyžadovalo nepřiměřené úsilí.
Je-li osoba, které se týká čl.9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 a čl. 17 odst. 1, nezletilá, poskytne jí členský stát informace způsobem přiměřeným jejímu věku.
3. Postupem podle čl. 44 odst. 2 nařízení(EU) č. 604/2013 se vypracuje společný leták obsahující alespoň informace podle odstavce 1 tohoto článku a informace podle čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení.
Leták musí být jasný, jednoduchý a sepsaný v jazyce, jemuž daná osoba rozumí nebo o němž se lze důvodně domnívat, že mu rozumí.
Leták musí být vypracován takovým způsobem, aby měly členské státy možnost doplnit do něho další informace týkající se konkrétního členského státu. Tyto specifické informace zahrnují alespoň práav subjektu údajů a možnost pomoci ze strany vnitrostátních orgánů dozoru a i kontaktní údaje kanceláře správce a vnitrostátních orgánů dozoru.
4. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení může v každém členském státě každý subjekt údajů v souladu s právními předpisy a postupy daného státu vykonávat práva stanovená článkem 12 směrnice 95/46/ES.
Aniž je dotčena povinnost poskytnout další informace v souladu s čl. 12 písm. a) směrnice 95/46/ES, má subjekt údajů právo získat sdělení o údajích, které se ho týkají a které jsou zaznamenány v ústředním systému, a o členském státě, který je předal ústřednímu systému. Tento přístup k údajům může poskytnout pouze některý členský stát.
5. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 může v každém členském státě každá osoba požadovat opravu údajů, které jsou věcně nesprávné, nebo o vymazání údajů zaznamenaných v rozporu se zákonem. Opravu a vymazání provede bez zbytečného odkladu členský stát, který údaje předal, v souladu s vnitrostátními právními předpisy a postupy.
6. Pokud je právo na opravu a vymazání pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 vykonáváno v jiném členském státě, než který předal údaje, spojí se orgány tohoto členského státu s orgány členského státu nebo států, které tyto údaje předaly, aby mohly zkontrolovat správnost údajů a zákonnost jejich předání a zaznamenání v ústředním systému.
7. Pokud vyjde najevo, že údaje zaznamenané v ústředním systému jsou věcně nesprávné nebo byly zaznamenány v rozporu se zákonem, členský stát, který je předal, tyto údaje pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 opraví nebo vymaže v souladu s čl. 27 odst. 3. Tento členský stát subjektu údajů bez zbytečného odkladu písemně potvrdí, že provedl opravu nebo vymazání údajů o něm.
8. Jestliže členský stát, který předal údaje, nesouhlasí s tím, že údaje zaznamenané v ústředním systému jsou věcně nesprávné nebo byly zaznamenány v rozporu se zákonem, sdělí pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 bez zbytečného odkladu písemně subjektu údajů důvody, proč nehodlá tyto údaje opravit nebo vymazat.
Tento členský stát také subjektu údajů poskytne poučení o krocích, které může učinit, nepřijme-li poskytnuté vysvětlení. To zahrnuje informace, jak podat žalobu nebo případně stížnost příslušným orgánům nebo soudům daného členského státu, a o veškeré finanční nebo jiné pomoci dostupné v souladu s právními předpisy a postupy daného členského státu.
9. Každá žádost podle odstavců 4 a 5 musí obsahovat všechny podrobnosti nutné k určení totožnosti subjektu údajů, včetně otisků prstů. Tyto údaje se použijí výhradně k umožnění výkonu práv uvedených v odstavcích 4 a 5 a jsou vymazány ihned poté.
10. Příslušné orgány členských států aktivně spolupracují na bezodkladném uplatnění práv stanovených v odstavcích 5, 6 a 7.
11. Požádá-li subjekt údajů o poskytnutí údajů, které se ho týkají, v souladu s odstavcem 4, příslušný orgán uchová písemný záznam o podání této žádosti a způsobu jejího řešení a neprodleně jej zpřístupní vnitrostátním orgánům dozoru.
12. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení pomáhá v každém členském státě jeho orgán dozoru v souladu s čl. 28 odst. 4 směrnice 95/46/ES subjektu údajů na základě její žádosti při výkonu jejích práv.
13. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení orgán členského státu, který předal údaje, a orgán dozoru členského státu, ve kterém se nachází subjekt údajů, tomuto subjektu pomáhají, a pokud o to požádá, radí mu při výkonu jeho práv na opravu nebo vymazání údajů. Oba tyto orgány dozoru za tímto účelem spolupracují. Žádosti o takovouto pomoc mohou být podány orgánu dozoru členského státu, ve kterém se nachází subjekt údajů, a ten je předá orgánu členského státu, který předal údaje.
14. V každém členském státě může každá osoba v souladu s právními předpisy a postupy daného státu podat žalobu nebo případně stížnost příslušným orgánům nebo soudům daného státu, pokud je jí odepřeno právo přístupu stanovené v odstavci 4.
15. Každá osoba může v souladu s právními předpisy a postupy členského státu, který předal údaje, podat žalobu nebo, je-li to vhodné, stížnost příslušným orgánům nebo soudům daného státu ohledně údajů, které se k ní vztahují a jsou zaznamenány v ústředním systému, za účelem výkonu svých práv podle odstavce 5. Povinnost orgánů dozoru členských států pomáhat subjektu údajů, a pokud o to požádá, radit mu v souladu s odstavcem 13 trvá během celého řízení.
Článek 30
Dozor vykonávaný orgány dozoru členských států
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení každý členský stát zajistí, aby jeho orgán nebo orgány dozoru určené podle čl. 28 odst. 1 směrnice 95/46/ES dohlížely nezávisle a v souladu s jeho vnitrostátními právními předpisy na zákonnost zpracování osobních údajů daným členským státem v souladu s tímto nařízením, včetně jejich předání ústřednímu systému.
2. Každý členský stát zajistí, aby jeho orgán dozoru měl možnost poradit se s osobami s dostatečnými znalostmi v oboru daktyloskopie.
Článek 31
Dozor vykonávaný evropským inspektorem ochrany údajů
1. Evropský inspektor ochrany údajů zajišťuje, aby bylo veškeré zpracovávání osobních údajů v systému Eurodac, zejména činnosti prováděné agenturou, prováděno v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a tímto nařízením.
2. Evropský inspektor ochrany údajů zajišťuje, aby byl alespoň každým třetím rokem v souladu s mezinárodními auditorskými standardy proveden audit činností agentury souvisejících se zpracováváním osobních údajů. Zpráva o tomto auditu se zasílá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, agentuře a vnitrostátním orgánům dozoru. Agentura má možnost se k zprávě před jejím přijetím vyjádřit.
Článek 32
Spolupráce orgánů dozoru členských států s evropským inspektorem ochrany údajů
1. Vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů v rozsahu svých pravomocí aktivně spolupracují v rámci svých povinností a zajišťují koordinovaný dozor nad systémem Eurodac.
2. Členské státy zajistí, aby nezávislý orgán každoročně provedl v souladu s čl. 33 odst. 2 audit zpracování osobních údajů pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2, jehož součástí je i analýza vzorku odůvodněných elektronických žádostí.
Zpráva o auditu se připojí k výroční zprávě členských států uvedené v čl. 40 odst. 7.
3. Vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů si v rozsahu svých pravomocí vyměňují důležité informace, vzájemně si pomáhají při provádění auditů a inspekcí, posuzují potíže vznikající při výkladu a uplatňování tohoto nařízení, zkoumají obtíže s výkonem nezávislého dozoru nebo při výkonu práv subjektů údajů, vypracovávají harmonizované návrhy společných řešení všech obtíží a podle potřeby zvyšují informovanost o právech na ochranu údajů.
4. Pro účely odstavce 3 se vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů setkávají nejméně dvakrát ročně. Náklady na tato setkání nese a jejich organizaci zajišťuje evropský inspektor ochrany údajů. Na prvním setkání se přijme jednací řád. Podle potřeby se společně vypracovávají další pracovní metody. Jednou za dva roky se zasílá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a agentuře společná zpráva o činnostech.
Článek 33
Ochrana osobních údajů pro účely vymáhání práva
1. Každý členský stát zajistí, aby ustanovení přijatá v rámci vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádí rámcové rozhodnutí 2008/977/SVV, byla rovněž použitelná na zpracování osobních údajů jejich vnitrostátními orgány pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Sledování zákonnosti zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení členským státem pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení, včetně předávání těchto údajů do systému Eurodac a z něho, provádějí vnitrostátní orgány dozoru určené podle rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV.
3. Zpracovávání osobních údajů Europolem podle tohoto nařízení probíhá v souladu s rozhodnutím 2009/371/SVV a dohlíží na ně nezávislý externí inspektor ochrany údajů. Na zpracování osobních údajů Europolem podle tohoto nařízení se tudíž použijí ustanovení článku 30, 31 a 32 uvedeného rozhodnutí. Nezávislý externí inspektor ochrany údajů zajistí, aby práva fyzických osob nebyla porušována.
4. Osobní údaje získané podle tohoto nařízení ze systému Eurodac pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 se zpracovávají pouze pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování konkrétního případu, pro nějž daný členský stát nebo Europol podal žádost o příslušné údaje.
5. Ústřední systém, určené orgány a orgány provádějící ověření a Europol uchovávají záznam o vyhledávání údajů, aby vnitrostátním orgánům pro ochranu údajů a evropskému inspektorovi ochrany údajů umožnily kontrolovat, zda jsou údaje zpracovávány v souladu s předpisy Unie pro ochranu údajů, a to i pro účely vedení záznamů pro účely vypracovávání výročních zpráv uvedených v čl. 40 odst. 7. Osobní údaje získané za jiným než výše uvedeným účelem a rovněž záznamy o jejich vyhledávání se vymažou ze všech vnitrostátních souborů a souborů Europolu po uplynutí jednoho měsíce, jestliže údaje nejsou potřebné pro účely specifického probíhajícího vyšetřování trestné činnosti, jež bylo důvodem žádosti daného členského státu nebo Europolu o příslušné údaje.
Článek 34
Zabezpečení údajů
1. Členský stát původu zajistí zabezpečení údajů před jejich předáváním ústřednímu systému a během něho.
2. Každý členský stát přijme pro všechny údaje zpracované jeho příslušnými orgány podle tohoto nařízení nezbytná opatření, včetně přijetí bezpečnostního plánu, aby:
a)
údaje fyzicky chránil, mimo jiné vypracováním plánů pro mimořádné situace na ochranu kritické infrastruktury;
b)
zabránil neoprávněným osobám v přístupu do vnitrostátních zařízení, ve kterých členský stát provádí činnosti v souladu s cíli systému Eurodac (kontroly při vstupu do zařízení);
c)
zabránil neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám a vymazání nosičů údajů (kontrola nosičů údajů);
d)
zabránil neoprávněnému vkládání údajů a neoprávněnému prohlížení, změnám nebo vymazávání uložených osobních údajů (kontrola uložení);
e)
zabránil neoprávněnému zpracování údajů v systému Eurodac a jakékoli neoprávněné úpravě nebo vymazání údajů zpracovávaných v systému Eurodac (kontrola vstupu údajů);
f)
zajistil, aby osoby oprávněné k přístupu do systému Eurodac měly přístup pouze k údajům, na které se vztahuje jejich oprávnění k přístupu, a pouze s pomocí individuálních a jednoznačných totožností uživatele a chráněných režimů přístupu k informacím (kontrola přístupu k údajům);
g)
zajistil, aby všechny orgány s právem přístupu do systému Eurodac vytvořily profily popisující funkce a povinnosti osob, jež jsou oprávněny k údajům přistupovat a údaje vkládat, aktualizovat, vymazávat nebo vyhledávat, a aby tyto profily a veškeré další související informace, jež mohou orgány potřebovat pro účely dozoru, na žádost neprodleně zpřístupnily vnitrostátním orgánům dozoru uvedeným v článku 28 směrnice 95/46/ES a článku 25 rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV (profily pracovníků);
h)
zajistil, aby bylo možné ověřit a zjistit, kterým orgánům se mohou osobní údaje předávat prostřednictvím zařízení pro předávání údajů (kontrola předávání údajů);
i)
zajistil možnost ověření a zjištění, které údaje byly v systému Eurodac zpracovány, kdy, kým a za jakým účelem (kontrola zaznamenávání údajů);
j)
zabránil neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám a vymazávání osobních údajů během jejich předávání ze systému Eurodac a do něho nebo během přepravy nosičů údajů, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování (kontrola přepravy);
k)
sledoval účinnost bezpečnostních opatření uvedených v tomto odstavci a přijal nezbytná organizační opatření související s interním sledováním, aby zajistil dodržování tohoto nařízení (interní kontrola) a do 24 hodin automatické odhalování jakýchkoli událostí, které vznikly v důsledku uplatňování opatření uvedených v písmenech b) až j) a mohou poukazovat na bezpečnostní incident.
3. Členské státy informují agenturu o bezpečnostních incidentech, které ve svém systému odhalily. Agentura informuje o bezpečnostních incidentech členské státy, Europol a evropského inspektora ochrany údajů. Dotčené členské státy, agentura a Europol během bezpečnostního incidentu vzájemně spolupracují.
4. Agentura přijme opatření nezbytná k dosažení cílů stanovených v odstavci 2, pokud jde o provoz systému Eurodac, včetně přijetí bezpečnostního plánu.
Článek 35
Zákaz předávání údajů třetím zemím, mezinárodním organizacím a soukromým subjektům
1. Osobní údaje získané členským státem nebo Europolem podle tohoto nařízení z ústředního systému nesmí být předávány nebo zpřístupňovány žádné třetí zemi, mezinárodní organizaci ani soukromému subjektu usazenému v Unii nebo mimo ni. Tento zákaz se uplatní i v případě, že jsou tyto údaje dále zpracovávány na vnitrostátní úrovni nebo mezi členskými státy ve smyslu čl. 2 písm. b) rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV.
2. Osobní údaje, které pocházejí z některého členského státu a jsou pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 vyměňovány mezi členskými státy na základě zjištěné shody, nesmí být předávány třetím zemím, hrozí-li vážné nebezpečí, že subjekty údajů mohou být v důsledku předání těchto informací vystaveny mučení, nelidskému a ponižujícímu zacházení nebo trestům nebo mohou čelit jakémukoli jinému porušování základních práv.
3. Zákazem uvedeným v odstavcích 1 a 2 není dotčeno právo členských států předávat tyto údaje třetím zemím, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 604/2013.
Článek 36
Vedení protokolů a dokumentace
1. Každý členský stát a Europol zajistí, aby všechny úkony zpracování údajů pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 plynoucí z žádostí o porovnání s údaji systému Eurodac byly zaprotokolovány nebo zdokumentovány pro účely kontroly přípustnosti žádosti, sledování zákonnosti zpracování údajů a neporušenosti a zabezpečení údajů a pro účely vlastní kontroly.
2. Protokol nebo dokumentace musí v každém případě obsahovat:
a)
přesný účel žádosti o porovnání, včetně příslušné podoby teroristického trestného činu nebo jiného závažného trestného činu, a v případě Europolu přesný účel žádosti o porovnání;
b)
rozumné důvody pro to, aby nebylo provedeno porovnání s jinými členskými státy podle rozhodnutí 2008/615/SVV v souladu s čl. 20 odst. 1 tohoto nařízení;
c)
odkaz na vnitrostátní spis;
d)
datum a přesný čas zaslání žádosti národního přístupového bodu o porovnání do ústředního systému;
e)
název orgánu, který požádal o přístup za účelem porovnání, a jméno odpovědné osoby, která podala žádost a zpracovala údaje;
f)
případně využití postupu v naléhavém případě uvedeného v čl. 19 odst. 3 a rozhodnutí přijaté s ohledem na následné ověření;
g)
údaje použité pro porovnání;
h)
podle vnitrostátních pravidel nebo rozhodnutí 2009/371/SVV identifikační značku úředníka, který provedl vyhledání, a úředníka, který vyhledání nebo poskytnutí údajů nařídil.
3. Protokoly a dokumentace se použijí pouze pro sledování zákonnosti zpracování údajů z hlediska ochrany údajů a pro zajištění zabezpečení údajů. Pro sledování a hodnocení uvedené v článku 40 smějí být použity pouze protokoly obsahující jiné než osobní údaje. Příslušné vnitrostátní orgány dozoru odpovědné za kontrolu přípustnosti žádosti a sledování zákonnosti zpracování údajů a neporušenosti a zabezpečení údajů mají na požádání přístup k těmto protokolům za účelem plnění svých povinností.
Článek 37
Odpovědnost
1. Každá osoba nebo členský stát poškozený následkem protiprávního zpracování nebo jakéhokoli jednání neslučitelného s tímto nařízením je oprávněn obdržet náhradu škody od členského státu odpovědného za způsobenou škodu. Tento stát je zcela nebo částečně zproštěn své odpovědnosti, pokud prokáže, že neodpovídá za událost vedoucí ke vzniku škody.
2. Pokud nesplnění povinností plynoucích z tohoto nařízení členským státem způsobí škodu ústřednímu systému, je tento členský stát za takovou škodu odpovědný, kromě případu, kdy agentura nebo jiný členský stát neučinily přiměřené kroky s cílem předejít této škodě nebo zmírnit její následky.
3. Uplatnění nároku na náhradu za škodu uvedenou v odstavcích 1 a 2 vůči členskému státu se řídí vnitrostátními právními předpisy žalovaného členského státu.
KAPITOLA VIII
ZMĚNY NAŘÍZENÍ (EU) č. 1077/2011
Článek 38
Změny nařízení (EU) č. 1077/2011
Nařízení (EU) č. 1077/2011 se mění takto:
1)
Článek 5 se nahrazuje tímto:
„Článek 5
Úkoly související se systémem Eurodac”
V souvislosti se systémem Eurodac plní agentura:
a)
úkoly, kterými ji pověřuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 o zřízení 26. června 2013 systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států,]a pro podávání žádostí orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva (17); a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání systému Eurodac.
2)
Ustanovení čl. 12 odst. 1 se mění takto:
a)
písmena u) a v) se nahrazují tímto:
„u)
přijímá výroční zprávu o činnosti ústředního systému Eurodac podle čl. 40 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013;
v)
vyjadřuje se ke zprávám evropského inspektora ochrany údajů o auditech podle čl. 45 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006, čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 31 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 a zajišťuje patřičná opatření v návaznosti na audit;“
b)
písmeno x) se nahrazuje tímto:
„x)
vypracovává statistiky o činnosti ústředního systému Eurodac podle čl. 8 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013“;
c)
písmeno z) se nahrazuje tímto:
„z)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu určených útvarů podle čl. 27 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013“;
3)
V článku 15 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Europol a Eurojust se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se SIS II v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol se také může účastnit zasedání správní rady jako pozorovatel, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se VIS v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2008/633/SVV nebo otázky týkající se systému Eurodac a související s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013.“
4)
Článek 17 se mění takto:
a)
V odstavci 5 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
aniž je dotčen článek 17 služebního řádu, stanoví požadavky na důvěrnost údajů k zajištění souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1987/2006, článkem 17 rozhodnutí 2007/533/SVV, čl. 26 odst. 9 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady č. 603/2013;“
b)
V odstavci 6 se písmeno i) nahrazuje tímto:
„i)
zpráv o technickém fungování jednotlivých rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. t) a výroční zprávy o činnosti ústředního systému Eurodac uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. u), na základě výsledků sledování a hodnocení.“
5)
V článku 19 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Europol a Eurojust mohou každý jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II. Europol může také jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS a do poradní skupiny pro systém Eurodac.“.
KAPITOLA IX
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 39
Náklady
1. Náklady spojené se zřízením a provozem ústředního systému a komunikační infrastruktury jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
2. Náklady na národní přístupové body a náklady na jejich připojení k ústřednímu systému jsou hrazeny jednotlivými členskými státy.
3. Každý členský stát a Europol vytvoří a udržují na vlastní náklady technickou infrastrukturu nezbytnou k provádění tohoto nařízení a jsou odpovědné za úhradu svých nákladů plynoucích ze žádostí o porovnání s údaji systému Eurodac pro účely uvedené v čl 1 odst. 2.
Článek 40
Výroční zpráva: sledování a hodnocení
1. Agentura předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a evropskému inspektorovi ochrany údajů výroční zprávu o činnostech ústředního systému, včetně jeho technického fungování a zabezpečení. Výroční zpráva obsahuje informace o řízení a výkonu systému Eurodac vzhledem k předem určeným kvantitativním ukazatelům úkolů uvedených v odstavci 2.
2. Agentura zajistí zavedení postupů ke sledování fungování ústředního systému vzhledem k cílům týkajícím se výsledků, efektivity nákladů a kvality služeb.
3. Pro účely technické údržby, vypracovávání zpráv a statistik má agentura přístup k nezbytným informacím, které se týkají zpracovávání údajů v ústředním systému.
4. Do 20. července 2018 a poté každé čtyři roky předloží Komise celkové hodnocení systému Eurodac posuzující dosažené výsledky vzhledem k cílům a dopad na základní práva, mimo jiné to, zda přístup do systému pro účely vymáhání práva nevedl k nepřímé diskriminaci osob, kterých se toto nařízení týká, a hodnotící trvalou platnost základních zásad a důsledky pro budoucí provoz a vypracuje nezbytná doporučení. Komise předá tato hodnocení Evropskému parlamentu a Radě.
5. Členské státy poskytují agentuře a Komisi informace nezbytné k vypracování zpráv podle odstavce 1.
6. Agentura, členské státy a Europol poskytují Komisi informace nezbytné pro přípravu hodnotících zpráv uvedených v odstavci 4. Tyto informace nesmějí ohrozit pracovní metody ani obsahovat informace, které prozrazují zdroje, pracovníky nebo vyšetřování určených orgánů.
7. Každý členský stát a Europol vypracují při dodržení vnitrostátních právních předpisů o zveřejňování citlivých informací výroční zprávu o účinnosti porovnávání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva, která obsahuje informace a statistické údaje o:
-
přesném účelu porovnání, včetně druhu teroristického trestného činu nebo závažného trestného činu,
-
skutečnostech zakládajících důvodné podezření,
-
opodstatněných důvodech pro to, aby nebylo provedeno porovnání s jinými členskými státy podle rozhodnutí 2008/615/SVV v souladu s čl. 20 odst. 1 tohoto nařízení,
-
počtu žádostí o porovnání,
-
počtu a druhu případů, které byly završeny úspěšným určením totožnosti,
-
potřebě a využití postupu pro výjimečně naléhavé případy včetně případů, kdy orgán provádějící ověření při následném ověření výjimečnou naléhavost neuznal.
Výroční zprávy členských států a Europolu se předají Komisi do 30. června následujícího roku.
8. Na základě výročních zpráv členských států a Europolu uvedených v odstavci 7 a celkového hodnocení uvedeného v odstavci 4, zpracuje Komise výroční zprávu o přístupu do systému Eurodac pro účely vymáhání práva a předá ji Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů.
Článek 41
Sankce
Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby se na jakékoli zpracování údajů vložených do ústředního systému v rozporu s účelem systému Eurodac stanoveným v článku 1 vztahovaly v souladu s vnitrostátním právem účinné, přiměřené a odrazující sankce, včetně správních nebo trestních sankcí.
Článek 42
Místní působnost
Toto nařízení se nevztahuje na území, na která se nevztahuje nařízení (EU) č. 604/2013.
Článek 43
Oznámení určených orgánů a orgánů provádějících ověření
1. Nejpozději 20. října 2013 každý členský stát oznámí Komisi své určené orgány a provozní jednotky uvedené v čl. 5 odst. 3 a svůj orgán provádějící ověření a bezodkladně oznámí jakoukoli jejich změnu.
2. Nejpozději 20. října 2013 Europol oznámí Komisi svůj určený orgán, svůj orgán provádějící ověření a národní přístupový bod, který určil, a bezodkladně oznámí jakoukoli jejich změnu.
3. Komise každoročně zveřejní informace uvedené v odstavcích 1 a 2 v Úředním věstníku Evropské unie a.formou elektronické publikace, kterou zpřístupní na internetu a kterou stále aktualizuje.
Článek 44
Přechodná ustanovení
Údaje blokované v ústředním systému podle článku 12 nařízení (ES) č. 2725/2000 se odblokují a označí v souladu s čl. 18 odst. 1 tohoto nařízení dne 20. července 2015.
Článek 45
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2725/2000 a nařízení Rady (ES) č. 407/2002 se zrušují s účinkem ode dne 20. července 2015.
Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 46
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije od 20. července 2015.
Členské státy oznámí Komisi a agentuře, že přijaly technická opatření nezbytná k předávání údajů ústřednímu systému, co nejdříve, nejpozději však 20. července 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 26. června 2013.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 603/2013,
annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013,
Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013 tehokkaaksi soveltamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta (uudelleenlaadittu)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 78 artiklan 2 kohdan e alakohdan, 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 88 artiklan 2 kohdan a alakohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
ottavat huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnon (1),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi 11 päivänä joulukuuta 2000 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 2725/2000 (3) ja tietyistä säännöistä Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailemista varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2725/2000 täytäntöönpanemiseksi 28 päivänä helmikuuta 2002 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 407/2002 (4) on tehtävä useita merkittäviä muutoksia. Mainitut asetukset olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen.
(2)
Turvapaikka-asioita koskeva yhteinen politiikka, johon sisältyy yhteinen euroooppalainen turvapaikkajärjestelmä, on olennainen osa Euroopan unionin tavoitetta muodostaa asteittain vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, joka on avoin niille, jotka olosuhteiden pakosta joutuvat hakemaan kansainvälistä suojelua unionista.
(3)
Marraskuun 4 päivänä 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Haagin ohjelman, jossa asetetaan tavoitteet, jotka vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella on tarkoitus toteuttaa vuosina 2005-2010. Lokakuun 15 ja 16 päivänä 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksen, jossa kehotetaan saattamaan päätökseen yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän perustaminen ottamalla käyttöön yhdistetty menettely, joka sisältää yhteiset takeet sekä yhtenäisen aseman pakolaisille ja henkilöille, jotka voivat saada toissijaista suojelua.
(4)
Kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 (5) soveltamiseksi on tarpeen määrittää kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden henkilöllisyys ja unionin ulkorajojen laittoman ylittämisen yhteydessä kiinni otettujen henkilöiden henkilöllisyys. Asetuksen (EU) N:o 604/2013 ja erityisesti sen 18 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdan tehokkaan soveltamisen kannalta on myös suotavaa, että kukin jäsenvaltio voi tarkistaa, onko sen alueella laittomasti oleskeleva kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö hakenut kansainvälistä suojelua toisesta jäsenvaltiosta.
(5)
Sormenjäljet ovat merkittävä tekijä tällaisten henkilöiden oikean henkilöllisyyden määrittämisessä. On tarpeen luoda järjestelmä heidän sormenjälkitietojensa vertailemiseksi.
(6)
Tätä varten on tarpeen perustaa järjestelmä, jota kutsutaan Eurodaciksi ja joka koostuu keskusjärjestelmästä, jossa käytetään tietokoneistettua sormenjälkitietojen keskustietokantaa, sekä sähköisistä tiedonsiirtokeinoista jäsenvaltioiden ja keskusjärjestelmän välillä, jäljempänä ‧viestintäinfrastruktuuri‧.
(7)
Haagin ohjelmassa kehotettiin parantamaan pääsyä olemassa oleviin tietojen rekisteröintijärjestelmiin unionissa. Lisäksi Tukholman ohjelmassa vaadittiin hyvin kohdennettua tietojenkeruuta sekä tietojenvaihdon ja sen välineiden kehittämistä lainvalvonnan tarpeiden pohjalta.
(8)
Terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjunnassa on erittäin tärkeää, että lainvalvontaviranomaisilla on tehtäviensä hoitamiseksi käytössään mahdollisimman täydelliset ja ajanmukaiset tiedot. Eurodacin sisältämät tiedot ovat tarpeen terrorismin torjumisesta 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä 2002/475/YOS (6) tarkoitettujen terrorismirikosten tai eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä 2002/584/YOS (7) tarkoitettujen muiden vakavien rikosten torjuntaa, havaitsemista tai tutkimista varten. Tämän vuoksi Eurodac-tietojen olisi oltava tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin jäsenvaltioiden nimettyjen viranomaisten ja Euroopan poliisiviraston (Europol) käytettävissä sormenjälkien vertailua varten.
(9)
Lainvalvontaviranomaisille myönnetyllä oikeudella päästä Eurodaciin ei olisi rajoitettava kansainvälistä suojelua hakevan henkilön oikeutta hänen hakemuksensa käsittelyyn asianmukaisessa ajassa asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti. Tätä oikeutta ei olisi myöskään rajoitettava mahdollisilla jatkotoimilla sen jälkeen, kun on saatu Eurodac-osuma.
(10)
Eurooppalaisten tietokantojen tehokkuuden parantamisesta, yhteentoimivuuden lisäämisestä ja synergioista oikeus- ja sisäasioiden alalla neuvostolle ja Euroopan parlamentille 24 päivänä marraskuuta 2005 antamassaan tiedonannossa komissio toteaa, että sisäisestä turvallisuudesta vastaavilla viranomaisilla voisi olla pääsy Eurodaciin selkeästi määritellyissä tapauksissa, kun on perusteltu syy epäillä, että terrorismirikokseen tai muuhun vakavaan rikokseen syyllistynyt henkilö on hakenut kansainvälistä suojelua. Mainitussa tiedonannossa komissio myös toteaa suhteellisuusperiaatteen edellyttävän, että Eurodacista tehdään hakuja tällaisiin tarkoituksiin ainoastaan, jos asia on ylivoimaisen tärkeä yleisen turvallisuuden kannalta, toisin sanoen jos tunnistettavan rikollisen tai terroristin toiminta on niin tuomittavaa, että sen vuoksi on perusteltua hakea tietoja tietokannasta, johon tallennetaan myös sellaisten henkilöiden tietoja, joilla on puhdas rikosrekisteri; komissio toteaa lopuksi, että kynnyksen, jota sisäisestä turvallisuudesta vastaavilta viranomaisilta edellytetään haun tekemiseen Eurodaciin, on aina oltava huomattavasti korkeampi kuin rikostutkinnan tietokantojen tutkimiskynnys.
(11)
Lisäksi Europol on avainasemassa rajatylittävän rikollisuuden tutkimiseen liittyvässä jäsenvaltioiden viranomaisten välisessä yhteistyössä tukemalla unioninlaajuista rikosten torjumista, analysointia ja tutkintaa. Tämän vuoksi myös Europolilla olisi oltava pääsy Eurodaciin oman tehtäväalueensa osalta ja Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta 6 päivänä huhtikuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/371/YOS (8) mukaisesti.
(12)
Europolin pyynnöt vertailujen tekemiseksi Eurodac-tietoihin olisi sallittava vain yksittäistapauksissa, erityisolosuhteissa ja tiukoin edellytyksin.
(13)
Koska Eurodac on alun perin perustettu Dublinin yleissopimuksen soveltamisen helpottamiseksi, antamalla pääsy Eurodaciin terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi muutetaan Eurodacin alkuperäistä tarkoitusta ja puututaan samalla niiden henkilöiden, joiden henkilötietoja Eurodacissa käsitellään, perusoikeuteen nauttia yksityiselämän kunnioitusta. Tällaisen puuttumisen olisi tapahduttava lain mukaisesti, ja lainsäädäntö olisi muotoiltava riittävän yksityiskohtaisesti, jotta henkilöt voivat mukauttaa käyttäytymistään, ja lainsäädännöllä olisi myös suojattava henkilöitä mielivaltaiselta kohtelulta, ja siinä olisi ilmaistava riittävän selkeästi toimivaltaisille viranomaisille annetun harkintavallan rajat ja sen käyttötavat. Yksityiselämän suojaan puuttumisen on oltava välttämätöntä oikeutetun ja oikeasuhteisen edun suojaamiseksi demokraattisessa yhteiskunnassa ja sen on oltava oikeassa suhteessa oikeutettuun tavoitteeseensa.
(14)
Vaikka Eurodacin perustamisen alkuperäiseen tarkoitukseen ei sisältynyt mahdollisuutta pyytää Eurodac-tietokannan tietojen ja rikospaikalta mahdollisesti löytyvien latenttien sormenjälkien vertailua, tällainen mahdollisuus on poliisiyhteistyön alalla keskeisen tärkeä. Mahdollisuus verrata latenttia sormenjälkeä Eurodaciin tallennettuihin sormenjälkitietoihin tapauksissa, joissa voidaan kohtuudella uskoa, että rikokseen syyllistynyt henkilö tai rikoksen uhri voi kuulua johonkin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista ryhmistä, on erittäin arvokas väline jäsenvaltioiden nimetyille viranomaisille niiden pyrkiessä torjumaan, havaitsemaan tai tutkimaan terrorismirikoksia tai muita vakavia rikoksia esimerkiksi silloin, kun latentit sormenjäljet ovat ainoita rikospaikalta löytyneitä todisteita.
(15)
Tässä asetuksessa säädetään myös edellytyksistä, joiden täyttyessä olisi suostuttava pyyntöihin vertailla sormenjälkitietoja Eurodac-tietoihin terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi, sekä tarvittavista suojatoimista, joilla varmistetaan, että niiden henkilöiden, joiden henkilötietoja Eurodacissa käsitellään, perusoikeutta nauttia yksityiselämän kunnioitusta suojataan. Näiden edellytysten tiukkuus johtuu siitä, että Eurodac-tietokantaan merkitään sellaisten henkilöiden sormenjälkitietoja, joiden ei oleteta syyllistyneen terrorismirikokseen tai muuhun vakavaan rikokseen.
(16)
Jotta voitaisiin taata kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien ja saavien henkilöiden yhtäläinen kohtelu ja varmistaa, että tämä asetus on yhdenmukainen unionin voimassa olevan turvapaikkasäännöstön kanssa, erityisesti vaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi, pakolaisten ja henkilöiden, jotka voivat saada toissijaista suojelua, yhdenmukaiselle asemalle sekä myönnetyn suojelun sisällölle 13 päivänä joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU (9) ja asetuksen (EU) N:o 604/2013 kanssa, on asianmukaista laajentaa tämän asetuksen soveltamisalaa niin, että se kattaa toissijaista suojelua hakevat henkilöt ja henkilöt, jotka voivat saada toissijaista suojelua.
(17)
On myös tarpeen edellyttää, että jäsenvaltiot ottavat viipymättä sormenjälkitiedot kaikilta kansainvälistä suojelua hakevilta henkilöiltä sekä jäsenvaltion ulkorajan laittomasta ylittämisestä tavatuilta kolmannen maan kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka ovat vähintään 14-vuotiaita, ja siirtävät ne keskusjärjestelmään.
(18)
On tarpeen laatia täsmälliset säännöt tällaisten sormenjälkitietojen siirtämisestä keskusjärjestelmään, tällaisten sormenjälkitietojen ja muiden tarvittavien tietojen tallentamisesta keskusjärjestelmään, tietojen säilyttämisestä, niiden vertailusta muihin sormenjälkitietoihin, vertailun tulosten siirtämisestä sekä tallennettujen tietojen merkitsemisestä ja poistamisesta. Tällaiset säännöt voivat olla erilaisia eri ryhmiin kuuluvien kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden tilanteen mukaisesti, ja ne olisi erityisesti sovitettava tätä varten.
(19)
Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että siirretyt sormenjälkitiedot soveltuvat laadultaan tietokoneistetussa sormenjälkien tunnistusjärjestelmässä tehtävään vertailuun. Kaikkien viranomaisten, joilla on pääsy Eurodaciin, olisi koulutettava henkilöstönsä asianmukaisesti ja hankittava tarvittava tekninen laitteisto. Viranomaisten, joilla on pääsy Eurodaciin, olisi ilmoitettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1077/2011 (10) perustetulle vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalle eurooppalaiselle virastolle, jäljempänä ‧virasto‧, erityisistä vaikeuksista, joita on ilmennyt laadun osalta, jotta vaikeuksiin löydetään ratkaisu.
(20)
Se, että sormenjälkitietoja on tilapäisesti tai pysyvästi mahdotonta ottaa ja/tai siirtää sellaisista syistä kuten tietojen puutteellinen laatu asianmukaisen vertailun tekemiseksi, tekniset ongelmat tai terveyden suojeluun liittyvät syyt tai siksi, että rekisteröity ei kykene antamaan sormenjälkiään hänestä riippumattomista syistä, ei saisi vaikuttaa haitallisesti asianomaisen henkilön esittämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyyn tai sitä koskevan päätöksen tekemiseen.
(21)
Koulutetun sormenjälkiasiantuntijan olisi tarkastettava Eurodacista saatavat osumat, jotta voidaan varmistaa, että vastuu määritetään tarkasti asetuksen (EU) N:o 604/2013 mukaisesti ja että sellaisen rikoksesta epäillyn tai rikoksen uhrin henkilöllisyys, jota koskevia tietoja on saatettu tallentaa Eurodaciin, määritetään täsmällisesti.
(22)
Jostakin jäsenvaltiosta kansainvälistä suojelua hakeneilla kolmansien maiden kansalaisilla tai kansalaisuudettomilla henkilöillä voi olla myöhemmin monen vuoden ajan mahdollisuus hakea kansainvälistä suojelua toisesta jäsenvaltiosta. Enimmäisajan, jonka keskusjärjestelmä voi säilyttää sormenjälkitietoja, olisi siksi oltava varsin pitkä. Koska useimpien unionissa usean vuoden ajan oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden asema on tänä aikana vakiintunut tai he ovat voineet jopa saada jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden, kymmenen vuotta olisi katsottava kohtuulliseksi ajaksi sormenjälkitietojen säilyttämistä varten.
(23)
Säilytysaikaa olisi lyhennettävä tietyissä erityistilanteissa, joissa ei ole tarvetta säilyttää sormenjälkitietoja näin pitkään. Sormenjälkitiedot olisi poistettava välittömästi, kun kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö saa jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden.
(24)
On aiheellista säilyttää niiden jossakin jäsenvaltiossa kansainvälistä suojelua saavien rekisteröityjen tiedot, joiden sormenjäljet on alun perin tallennettu Eurodaciin heidän jättäessään kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, jotta kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten jättämisen yhteydessä tallennettuja tietoja voidaan verrata niihin.
(25)
Virasto on huolehtinut tämän asetuksen mukaiseen Eurodacin operatiiviseen hallinnointiin liittyvistä komission tehtävistä sekä tietyistä viestintäinfrastruktuuriin liittyvistä tehtävistä siitä alkaen, kun virasto aloitti toimintansa 1 päivänä joulukuuta 2012. Viraston olisi otettava hoitaakseen sille tässä asetuksessa osoitetut tehtävät, ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 asianomaisiin säännöksiin olisi tehtävä tarvittavat muutokset. Lisäksi Europolilla olisi oltava tarkkailijan asema viraston hallintoneuvoston kokouksissa silloin, kun niissä käsitellään tämän asetuksen soveltamiseen liittyviä kysymyksiä, jotka koskevat jäsenvaltioiden nimettyjen viranomaisten ja Europolin mahdollisuutta tehdä hakuja Eurodacista terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista tai tutkimista varten. Europolin olisi voitava nimittää edustaja viraston Eurodac-järjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään.
(26)
Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä (virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt) ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja (palvelussuhteen ehdot), jotka on vahvistettu neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (11), jäljempänä yhteisesti ‧henkilöstösäännöt‧, olisi sovellettava kaikkiin virastossa tämän asetuksen mukaisia tehtäviä hoitaviin henkilöstön jäseniin.
(27)
On tarpeen määrittää selkeästi keskusjärjestelmää ja viestintäinfrastruktuuria koskevat komission ja viraston velvoitteet ja jäsenvaltioiden velvoitteet, jotka koskevat tietojen käsittelyä, tietoturvallisuutta sekä tallennettujen tietojen saatavuutta ja oikaisua.
(28)
On tarpeen nimetä jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja kansallinen yhteyspiste, joiden kautta Eurodac-tietoihin vertailua koskevat pyynnöt toimitetaan, ja pitää luetteloa nimettyjen viranomaisten operatiivisista yksiköistä, jotka on valtuutettu pyytämään tällaisia vertailuja terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi.
(29)
Nimettyjen viranomaisten operatiivisten yksikköjen olisi lähetettävä pyynnöt, jotka koskevat sormenjälkitietojen vertailua keskusjärjestelmään tallennettuihin tietoihin, tarkastavan viranomaisen kautta kansalliseen yhteyspisteeseen, ja pyynnöt olisi perusteltava. Nimettyjen viranomaisten operatiiviset yksiköt, joilla on valtuudet pyytää Eurodac-tietoihin tehtäviä vertailuja, eivät saisi toimia tarkastavana viranomaisena. Tarkastavien viranomaisten olisi toimittava nimetyistä viranomaisista riippumattomasti ja vastattava itsenäisesti siitä, että tässä asetuksessa säädettyjä Eurodaciin pääsyn edellytyksiä noudatetaan tiukasti. Tarkastavien viranomaisten olisi tämän jälkeen toimitettava vertailupyynnöt, toimittamatta kuitenkaan niiden syitä, kansallisen yhteyspisteen kautta keskusjärjestelmään tarkistettuaan, että kaikki Eurodaciin pääsyn edellytykset täyttyvät. Poikkeuksellisissa kiireellisissä tapauksissa, joissa tietojen varhainen saanti on tarpeen terrorismirikoksiin tai muihin vakaviin rikoksiin liittyvään erityiseen ja tosiasialliseen uhkaan vastaamiseksi, tarkastavan viranomaisen olisi käsiteltävä pyyntö välittömästi ja tehtävä tarkistus vasta jälkikäteen.
(30)
Nimetty viranomainen ja tarkastava viranomainen voivat kuulua samaan organisaatioon, jos tämä sallitaan kansallisessa lainsäädännössä, mutta tarkastavan viranomaisen olisi toimittava riippumattomasti suorittaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään.
(31)
Jotta henkilötietoja voitaisiin suojata ja jotta voitaisiin estää tietojen järjestelmälliset vertailut, jotka olisi kiellettävä, Eurodac-tietoja olisi käsiteltävä ainoastaan yksittäistapauksissa ja kun se on tarpeen terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi. Yksittäistapaus on kysymyksessä erityisesti silloin, kun vertailupyyntö koskee terrorismirikokseen tai muuhun vakavaan rikokseen liittyvää tiettyä konkreettista tilannetta tai vaaraa tai tiettyjä henkilöitä, joiden osalta on vakavia perusteita uskoa heidän tekevän tai tehneen tällaisen rikoksen. Yksittäistapaus on kysymyksessä myös silloin, kun vertailupyyntö liittyy henkilöön, joka on terrorismirikoksen tai muun vakavan rikoksen uhri. Nimettyjen viranomaisten ja Europolin olisi sen vuoksi pyydettävä vertailua Eurodaciin ainoastaan, jos niillä on perustellut syyt uskoa, että vertailulla saadaan tietoja, joilla edistetään merkittävästi terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista tai tutkimista.
(32)
Lisäksi tietojen saanti olisi sallittava ainoastaan edellyttäen, että rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehtyyn neuvoston päätökseen 2008/615/YOS (12) perustuva vertailu jäsenvaltioiden kansallisissa sormenjälkitietokannoissa oleviin tietoihin sekä kaikkien muiden jäsenvaltioiden sormenjälkien automaattisissa tunnistusjärjestelmissä oleviin tietoihin ei ole johtanut rekisteröidyn henkilöllisyyden selvittämiseen. Tämä ehto edellyttää, että pyynnön esittävä jäsenvaltio tekee päätöksen 2008/615/YOS mukaisia vertailuja kaikkien muiden jäsenvaltioiden sormenjälkien automaattisissa tunnistusjärjestelmissä oleviin tietoihin, jotka ovat teknisesti käytettävissä, paitsi jos kyseinen jäsenvaltio voi osoittaa, että on perusteltuja syitä uskoa, ettei tämä johtaisi rekisteröidyn henkilöllisyyden selvittämiseen. Tällaisia perusteltuja syitä on olemassa erityisesti silloin, kun yksittäisessä tapauksessa ei ilmene mitään operatiivista tai tutkinnallista yhteyttä tiettyyn jäsenvaltioon. Tämä ehto edellyttää, että pyynnön esittävä jäsenvaltio ensin panee päätöksen 2008/615/YOS täytäntöön oikeudellisesti ja teknisesti sormenjälkitietojen alalla, sillä lainvalvontatarkoituksessa tapahtuvaa Eurodac-tarkistusta ei olisi sallittava, ellei ensin ole toteutettu edellä mainittuja toimenpiteitä.
(33)
Ennen Eurodac-hakujen tekemistä ja edellyttäen, että tällaisen vertailun edellytykset täyttyvät, nimettyjen viranomaisten olisi tehtävä hakuja viisumitietojärjestelmästä jäsenvaltioiden nimeämien viranomaisten ja Europolin pääsystä tekemään hakuja viisumitietojärjestelmästä (VIS) terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/633/YOS (13) mukaisesti.
(34)
Jotta henkilötietojen vertailu ja niiden vaihto tapahtuisi tehokkaasti, jäsenvaltioiden olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön olemassa olevat kansainväliset sopimukset sekä jo voimassa oleva henkilötietojen vaihtoa koskeva unionin lainsäädäntö, erityisesti päätös 2008/615/YOS, ja hyödynnettävä niitä täysimääräisesti.
(35)
Jäsenvaltioiden olisi tätä asetusta soveltaessaan otettava ensisijaisesti huomioon lapsen etu. Jos pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle selviää, että Eurodac-tiedot koskevat alaikäistä henkilöä, se voi käyttää näitä tietoja lainvalvontatarkoituksessa ainoastaan alaikäisiin sovellettavan lainsäädäntönsä mukaisesti ja noudattaen velvollisuutta varmistaa, että lapsen etu on etusijalla.
(36)
Vaikka unionin muuta kuin sopimusperusteista korvausvelvollisuutta Eurodac-järjestelmän toiminnan yhteydessä säännellään asiaa koskevissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen määräyksissä, on tarpeen vahvistaa erityissääntöjä, jotka koskevat jäsenvaltioiden muuta kuin sopimusperusteista vastuuta järjestelmän toiminnan yhteydessä.
(37)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli sormenjälkitietojen vertailujärjestelmän perustamista tukemaan unionin turvapaikkapolitiikan toteuttamista, vaan se voidaan tavoitteen luonteen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(38)
Jäsenvaltioiden tämän asetuksen soveltamiseksi suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (14), paitsi silloin, kun jäsenvaltioiden nimetyt tai tarkastavat viranomaiset suorittavat tällaisen käsittelyn terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi.
(39)
Tämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn, jota jäsenvaltioiden viranomaiset suorittavat terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi, olisi sovellettava henkilötietojen suojaa koskevan kansallisen lainsäädännön normeja, jotka ovat rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta 27 päivänä marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS (15) mukaisia.
(40)
Direktiivissä 95/46/EY vahvistettuja periaatteita, jotka koskevat yksilöiden oikeuksien ja vapauksien suojelua sekä erityisesti oikeutta yksityisyyteen henkilötietojen käsittelyssä, olisi täydennettävä tai selkeytettävä erityisesti tietyillä aloilla.
(41)
Jäsenvaltion tai Europolin tämän asetuksen mukaisesti keskusjärjestelmästä saamien henkilötietojen siirtäminen kolmannelle maalle tai kansainväliselle järjestölle tai unioniin tai sen ulkopuolelle sijoittautuneelle yksityiselle yhteisölle olisi kiellettävä, jotta varmistetaan oikeus turvapaikkaan ja estetään kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä koskevien tietojen paljastaminen kolmannelle maalle. Tämä merkitsee sitä, että jäsenvaltioiden ei olisi siirrettävä keskusjärjestelmästä saatuja tietoja, jotka koskevat seuraavia: lähettävä(t) jäsenvaltio(t); kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jättöpaikka ja -päivä; lähettävän jäsenvaltion käyttämä viitenumero; päivä, jona sormenjäljet on otettu, sekä päivä, jona jäsenvaltio(t) siirsi(vät) tiedot Eurodaciin; käyttäjän käyttäjätunnus; ja kaikki asetuksen (EU) N:o 604/2013 mukaisiin rekisteröidyn siirtoihin liittyvät tiedot. Tämä kielto ei saisi rajoittaa jäsenvaltioiden oikeutta siirtää tällaisia tietoja sellaisille kolmansille maille, joihin sovelletaan asetusta (EU) N:o 604/2013, jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltioilla on mahdollisuus tehdä yhteistyötä tällaisten kolmansien maiden kanssa tämän asetuksen soveltamiseksi.
(42)
Kansallisten valvontaviranomaisten olisi valvottava jäsenvaltioiden suorittaman henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta, ja päätöksellä 2009/371/YOS perustetun valvontaviranomaisen olisi valvottava Europolin suorittaman tietojenkäsittelyn lainmukaisuutta.
(43)
Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (16) ja etenkin käsittelyn luottamuksellisuutta koskevaa 21 artiklaa ja käsittelyn turvallisuutta koskevaa 22 artiklaa sovelletaan unionin toimielinten, elinten, laitosten ja virastojen tätä asetusta sovellettaessa suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn. Vastuuta tietojen käsittelystä ja tietosuojan valvontaa olisi kuitenkin tietyiltä osin selkeytettävä pitäen mielessä, että tietosuoja on ratkaiseva edellytys Eurodacin toimivuudelle ja että tietoturvallisuus, korkea tekninen laatu ja tietoihin tutustumisen lainmukaisuus ovat välttämättömiä Eurodacin joustavan ja moitteettoman toiminnan varmistamiseksi ja asetuksen (EU) N:o 604/2013 soveltamisen helpottamiseksi.
(44)
Rekisteröidylle olisi ilmoitettava tarkoitus, jota varten hänen tietojaan käsitellään Eurodacissa, mukaan lukien kuvaus asetuksen (EU) N:o 604/2013 tavoitteista sekä se, mihin tarkoitukseen lainvalvontaviranomaiset voivat käyttää hänen tietojaan.
(45)
On asianmukaista, että kansalliset valvontaviranomaiset valvovat jäsenvaltioiden suorittaman henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta, kun taas asetuksessa (EY) N:o 45/2001 tarkoitetun Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi valvottava unionin toimielinten, elinten, laitosten ja virastojen tätä asetusta sovellettaessa suorittamaa henkilötietojen käsittelyä.
(46)
Jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi varmistettava, että kansalliset ja Euroopan valvontaviranomaiset pystyvät valvomaan Eurodac-tietojen käyttöä ja niiden saatavuutta asianmukaisesti.
(47)
On asianmukaista seurata ja arvioida Eurodacin toimintaa säännöllisin väliajoin, myös sitä, onko tietojen käyttö lainvalvontatarkoituksessa johtanut kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden välilliseen syrjintään, kuten esitetään komission arviossa, joka koskee tämän asetuksen yhdenmukaisuutta Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ‧perusoikeuskirja‧, kanssa. Viraston olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomus keskusjärjestelmän toiminnasta.
(48)
Jäsenvaltioiden olisi säädettävä tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten järjestelmästä, jolla rangaistaan sellaisesta keskusjärjestelmään tallennettujen tietojen käsittelystä, joka on vastoin Eurodacin tarkoitusta.
(49)
Jäsenvaltioiden on tarpeen saada tietää, missä vaiheessa yksittäiset turvapaikkamenettelyt ovat, jotta helpotetaan asetuksen (EU) N:o 604/2013 asianmukaista soveltamista.
(50)
Tässä asetuksessa noudatetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Tämän asetuksen tarkoituksena on erityisesti varmistaa, että henkilötietojen suojaa ja oikeutta hakea kansainvälistä suojelua noudatetaan täysimääräisesti, sekä edistää perusoikeuskirjan 8 ja 18 artiklan soveltamista. Tätä asetusta olisi näin ollen sovellettava tämän mukaisesti.
(51)
Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.
(52)
Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.
(53)
Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.
(54)
On aiheellista rajoittaa tämän asetuksen alueellinen soveltamisala vastaamaan asetuksen (EU) N:o 604/2013 alueellista soveltamisalaa,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Eurodacin tarkoitus
1. Perustetaan järjestelmä, jota kutsutaan Eurodaciksi ja jonka tarkoituksena on auttaa määrittämään jäsenvaltio, joka on asetuksen (EU) N:o 604/2013 mukaisesti vastuussa kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä, ja joka myös muuten helpottaa asetuksen (EU) No 604/2013 soveltamista tässä asetuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
2. Tässä asetuksessa säädetään lisäksi edellytyksistä, joiden täyttyessä jäsenvaltioiden nimetyt viranomaiset ja Euroopan poliisivirasto (Europol) voivat pyytää sormenjälkitietojen vertailua keskusjärjestelmään tallennettuihin tietoihin, jäljempänä ‧lainvalvontatarkoitus‧.
3. Sormenjälkitietoja ja muita henkilötietoja saadaan käsitellä Eurodacissa ainoastaan tässä asetuksessa ja asetuksen (EU) N:o 604/2013 34 artiklan 1 kohdassa määrätyissä tarkoituksissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Eurodacille tarkoitettujen tietojen käsittelyä lähettävän jäsenvaltion toimesta sen kansallisen lain nojalla perustetuissa tietokannoissa.
2 artikla
Määritelmät
1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a)
‧kansainvälistä suojelua hakevalla henkilöllä‧ kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, joka on tehnyt direktiivin 2011/95/EU 2 artiklan h alakohdassa määritellyn kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, jonka johdosta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä;
b)
‧lähettävällä jäsenvaltiolla‧
i)
9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun henkilön osalta jäsenvaltiota, joka siirtää henkilötiedot keskusjärjestelmään ja ottaa vastaan vertailun tulokset;
ii)
14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun henkilön osalta jäsenvaltiota, joka siirtää henkilötiedot keskusjärjestelmään;
iii)
17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun henkilön osalta jäsenvaltiota, joka siirtää henkilötiedot keskusjärjestelmään ja ottaa vastaan vertailun tulokset;
c)
‧kansainvälistä suojelua saavalla henkilöllä‧ kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, jolle on myönnetty direktiivin 2011/95/EU 2 artiklan a alakohdassa määriteltyä kansainvälistä suojelua;
d)
‧osumalla‧ keskusjärjestelmän suorittaman vertailun perusteella todettua vastaavuutta tai todettuja vastaavuuksia tietokoneistettuun keskustietokantaan tallennettujen sormenjälkitietojen ja jäsenvaltion sille siirtämien jonkin henkilön sormenjälkien välillä, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioilla 25 artiklan 4 kohdan nojalla olevaan velvoitteeseen tarkistaa välittömästi vertailun tulokset;
e)
‧kansallisella yhteyspisteellä‧ nimettyä kansallista järjestelmää, joka on yhteydessä keskusjärjestelmään;
f)
‧virastolla‧ asetuksella (EU) N:o 1077/2011 perustettua virastoa;
g)
‧Europolilla‧ päätöksellä 2009/371/YOS perustettua Euroopan poliisivirastoa;
h)
‧Eurodac-tiedoilla‧ kaikkia tietoja, jotka on tallennettu keskusjärjestelmään 11 artiklan ja 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
i)
‧lainvalvonnalla‧ terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista tai tutkimista;
j)
‧terrorismirikoksilla‧ tekoja, jotka kansallisessa lainsäädännössä määritellään rikoksiksi ja jotka ovat puitepäätöksen 2002/475/YOS 1-4 artiklassa tarkoitettuja tai niitä vastaavia rikoksia;
k)
‧vakavilla rikoksilla‧ rikoksia, jotka ovat puitepäätöksen 2002/584/YOS 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tai niitä vastaavia rikoksia, jos niistä voi seurata kansallisen lainsäädännön mukaan vapaudenmenetyksen käsittävä rangaistus tai vapaudenmenetystä koskeva määräys, jonka enimmäisaika on vähintään kolme vuotta;
l)
‧sormenjälkitiedoilla‧ henkilön kaikkien sormien tai ainakin etusormien sormenjälkitietoja ja, jos viimeksi mainitut puuttuvat, kaikkien muiden sormien sormenjälkiä tai latentteja sormenjälkiä.
2. Direktiivin 95/46/EY 2 artiklassa määritellyillä käsitteillä on tässä asetuksessa sama merkitys siltä osin kuin jäsenvaltioiden viranomaiset käsittelevät henkilötietoja tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten.
3. Asetuksen (EU) N:o 604/2013 2 artiklassa määritellyillä käsitteillä on tässä asetuksessa sama merkitys, jollei toisin säädetä.
4. Puitepäätöksen 2008/977/YOS 2 artiklassa määritellyillä käsitteillä on tässä asetuksessa sama merkitys siltä osin kuin jäsenvaltioiden viranomaiset käsittelevät henkilötietoja tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten.
3 artikla
Järjestelmän rakenne ja perusperiaatteet
1. Eurodac koostuu
a)
tietokoneistetusta sormenjälkitietokannasta, jäljempänä ‧keskusjärjestelmä‧, jonka muodostavat
i)
keskusyksikkö;
ii)
toiminnan jatkuvuussuunnitelma ja toiminnan jatkuvuuden järjestelmä;
b)
keskusjärjestelmän ja jäsenvaltioiden välisestä viestintäinfrastruktuurista, joka on Eurodac-tiedoille tarkoitettu salattu virtuaalinen verkko, jäljempänä ‧viestintäinfrastruktuuri‧.
2. Kussakin jäsenvaltiossa on oltava yksi kansallinen yhteyspiste.
3. Jäljempänä olevien 9 artiklan 1 kohdan, 14 artiklan 1 kohdan ja 17 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvia henkilöitä koskevat tiedot käsitellään keskusjärjestelmässä lähettävän jäsenvaltion puolesta tässä asetuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti ja asianmukaisin teknisin keinoin muista tiedoista erotettuina.
4. Eurodacia koskevia sääntöjä sovelletaan myös jäsenvaltioiden toteuttamiin toimiin tietojen siirrosta keskusjärjestelmään aina vertailutulosten käyttöön asti.
5. Sormenjälkien ottamismenettely määräytyy ja sitä sovelletaan asianomaisen jäsenvaltion kansallisen käytännön sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä yleissopimuksessa ja Yhdistyneiden kansakuntien lapsen oikeuksista tehdyssä sopimuksessa määrättyjä oikeusturvatakeita noudattaen.
4 artikla
Operatiivinen hallinnointi
1. Virasto vastaa Eurodacin operatiivisesta hallinnoinnista.
Eurodacin operatiivinen hallinnointi koostuu kaikista tehtävistä Eurodacin pitämiseksi toiminnassa kaikkina vuorokauden aikoina viikon jokaisena päivänä tämän asetuksen mukaisesti, mukaan lukien erityisesti järjestelmän ylläpito ja tekninen kehittäminen, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että järjestelmän operatiivinen laatu on tasoltaan tyydyttävä, erityisesti keskusjärjestelmässä tehtäviä hakuja varten tarvittavan ajan osalta. On laadittava toiminnan jatkuvuussuunnitelma ja toiminnan jatkuvuuden järjestelmä, jossa otetaan huomioon järjestelmän ylläpitotarpeet ja ennakoimaton seisokkiaika, mukaan lukien toiminnan jatkuvuutta koskevien toimenpiteiden vaikutus tietosuojaan ja tietoturvallisuuteen
Viraston on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varmistettava, että keskusjärjestelmässä käytetään aina kustannuksiin ja hyötyihin nähden parasta saatavilla olevaa ja suojatuimpaa teknologiaa ja tekniikoita.
2. Virasto vastaa seuraavista viestintäinfrastruktuuriin liittyvistä tehtävistä:
a)
valvonta;
b)
turvallisuus;
c)
jäsenvaltioiden ja viestintäinfrastruktuurin tarjoajan välisten suhteiden yhteensovittaminen.
3. Komissio vastaa kaikista muista kuin 2 kohdassa tarkoitetuista viestintäinfrastruktuuriin liittyvistä tehtävistä, erityisesti seuraavista:
a)
talousarvion toteuttaminen;
b)
hankinnat ja uudistukset;
c)
sopimusasiat.
4. Viraston on sovellettava asianmukaisia vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä kaikkiin Eurodac-tietoja käsitteleviin henkilöstönsä jäseniin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta henkilöstösääntöjen 17 artiklan soveltamista. Tämä velvollisuus jatkuu vielä senkin jälkeen, kun kyseinen henkilöstö jättää tehtävänsä tai toimensa tai kun sen tehtävien hoito on päättynyt.
5 artikla
Jäsenvaltioiden nimetyt viranomaiset lainvalvontatarkoituksessa myönnettävää tietojen saantia varten
1. Jäsenvaltioiden on nimettävä 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten viranomaiset, joilla on valtuudet pyytää vertailua Eurodac-tietoihin tämän asetuksen mukaisesti. Nimettyjen viranomaisten on oltava jäsenvaltioiden viranomaisia, jotka ovat vastuussa terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjunnasta, havaitsemisesta tai tutkimisesta. Nimettyjä viranomaisia eivät saa olla virastot tai yksiköt, joilla on yksinomainen vastuu kansalliseen turvallisuuteen liittyvästä tiedustelusta.
2. Kunkin jäsenvaltion on pidettävä luetteloa nimetyistä viranomaisista.
3. Kunkin jäsenvaltion on pidettävä luetteloa niistä nimettyjen viranomaisten operatiivisista yksiköistä, joilla on valtuudet pyytää vertailua Eurodac-tietoihin kansallisen yhteyspisteen kautta.
6 artikla
Jäsenvaltioiden tarkastavat viranomaiset lainvalvontatarkoituksessa myönnettävää tietojen saantia varten
1. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten yksi kansallinen viranomainen tai tällaisen viranomaisen yksikkö tarkastavaksi viranomaiseksi. Tarkastavan viranomaisen on oltava jäsenvaltion viranomainen, joka on vastuussa terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjunnasta, havaitsemisesta tai tutkimisesta.
Nimetty viranomainen ja tarkastava viranomainen voivat kuulua samaan organisaatioon, jos tämä sallitaan kansallisessa lainsäädännössä, mutta tarkastavan viranomaisen on toimittava riippumattomasti suorittaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään. Tarkastavan viranomaisen on oltava erillinen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista operatiivisista yksiköistä, eikä se saa ottaa niiltä vastaan ohjeita tarkastuksen tuloksen osalta.
Jäsenvaltiot voivat perustuslaillisten tai oikeudellisten vaatimustensa mukaisesti nimetä organisaatio- ja hallintorakenteensa huomioon ottaen useamman kuin yhden tarkastavan viranomaisen.
2. Tarkastavan viranomaisen on varmistettava, että edellytykset pyynnön esittämiselle sormenjälkitietojen vertailusta Eurodac-tietoihin täyttyvät.
Ainoastaan tarkastavan viranomaisen asianmukaisesti valtuutetulla henkilöstöllä on valtuudet ottaa vastaan ja siirtää Eurodaciin pääsyä koskeva pyyntö 19 artiklan mukaisesti.
Ainoastaan tarkastavalla viranomaisella on valtuudet välittää sormenjälkitietojen vertailua koskevia pyyntöjä kansalliseen yhteyspisteeseen.
7 artikla
Europol
1. Europolin on nimettävä 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten asianmukaisesti valtuutetuista Europolin virkamiehistä koostuva erityisyksikkö toimimaan Europolin tarkastavana viranomaisena, jonka on toimittava tämän asetuksen mukaisia tehtäviään suorittaessaan riippumattomasti tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta nimetystä viranomaisesta ja joka ei saa ottaa nimetyltä viranomaiselta vastaan ohjeita tarkastuksen tulosten osalta. Tämän yksikön on varmistettava, että edellytykset pyynnön esittämiselle sormenjälkitietojen vertailusta Eurodac-tietoihin täyttyvät. Europolin on nimettävä yhteistyössä kunkin jäsenvaltion kanssa kyseisen jäsenvaltion kansallinen yhteyspiste, joka välittää Europolin esittämät sormenjälkitietojen vertailua koskevat pyynnöt keskusjärjestelmään.
2. Europolin on nimettävä 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten operatiivinen yksikkö, jolla on nimetyn kansallisen yhteyspisteensä kautta valtuudet pyytää vertailua Eurodac-tietoihin. Nimetyn viranomaisen on oltava Europolin operatiivinen yksikkö, joka on toimivaltainen keräämään, tallentamaan, käsittelemään, analysoimaan ja vaihtamaan tietoja jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi ja tehostamiseksi Europolin toimeksiannon piiriin kuuluvassa terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumisessa, havaitsemisessa tai tutkimisessa.
8 artikla
Tilastot
1. Virasto laatii neljännesvuosittain keskusjärjestelmän toiminnasta tilaston, josta käyvät ilmi erityisesti seuraavat tiedot:
a)
9 artiklan 1 kohdassa, 14 artiklan 1 kohdassa ja 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskevien siirrettyjen tietokokonaisuuksien määrä;
b)
kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen johonkin muuhun jäsenvaltioon jättäneitä kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä koskevien osumien määrä;
c)
kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen myöhemmässä vaiheessa jättäneitä, 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskevien osumien määrä;
d)
kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen aikaisemmassa vaiheessa johonkin muuhun jäsenvaltioon jättäneitä, 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskevien osumien määrä;
e)
niiden sormenjälkitietojen määrä, jotka keskusjärjestelmän oli pyydettävä lähettävältä jäsenvaltiolta useamman kuin kerran sen vuoksi, että ensiksi siirretyt sormenjälkitiedot eivät soveltuneet vertailtavaksi tietokoneistetussa sormenjälkien tunnistusjärjestelmässä;
f)
niiden tietokokonaisuuksien määrä, jotka on merkitty tai suojattu ja joiden osalta merkintä tai suojaus on poistettu 18 artiklan 1 ja 3 kohdan mukaisesti;
g)
18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja sellaisia henkilöitä koskevien osumien määrä, joiden osalta on todettu tämän artiklan b tai d alakohdan mukainen osuma;
h)
20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen pyyntöjen ja osumien määrä;
i)
21 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen pyyntöjen ja osumien määrä.
2. Kunkin vuoden lopussa laaditaan tilasto, jossa esitetään yhteenveto kyseisen vuoden aikana neljännesvuosittain tehdyistä tilastoista ja jossa ilmoitetaan sellaisten henkilöiden lukumäärä, joiden osalta on todettu 1 kohdan b, c tai d alakohdan mukainen osuma. Tiedot esitetään tilastossa kunkin jäsenvaltion osalta erikseen. Tulokset julkistetaan.
II LUKU
KANSAINVÄLISTÄ SUOJELUA HAKEVAT HENKILÖT
9 artikla
Sormenjälkien kerääminen, siirtäminen ja vertailu
1. Kunkin jäsenvaltion on otettava viipymättä kaikkien vähintään 14-vuotiaiden kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden kaikista sormista sormenjäljet ja siirrettävä ne ja tämän asetuksen 11 artiklan b-g alakohdassa tarkoitetut tiedot keskusjärjestelmään mahdollisimman pian ja viimeistään 72 tunnin kuluttua siitä, kun kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on jätetty asetuksen (EU) N:o 604/2013 20 artiklan 2 kohdassa määritellyllä tavalla.
Tämän 72 tunnin määräajan noudattamatta jättäminen ei vapauta jäsenvaltioita velvollisuudesta ottaa sormenjäljet ja siirtää ne keskusjärjestelmään. Jos sormenpäiden kunto ei anna mahdollisuutta ottaa sormenjälkiä sen laatuisina, että asianmukainen vertaaminen voidaan suorittaa 25 artiklan mukaisesti, lähettävän jäsenvaltion on otettava hakijan sormenjäljet uudelleen ja lähetettävä ne uudelleen mahdollisimman pian ja viimeistään 48 tunnin kuluttua siitä, kun sormenjäljet on onnistuneesti otettu uudelleen.
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jos kansainvälistä suojelua hakevan henkilön sormenjälkiä ei voida ottaa hakijan terveyden varmistamiseksi tai kansanterveyden suojaamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vuoksi, jäsenvaltioiden on otettava hakijan sormenjäljet ja lähetettävä ne mahdollisimman pian ja viimeistään 48 tunnin kuluttua siitä, kun kyseisiä terveysperusteita ei enää ole.
Vakavien teknisten ongelmien ilmetessä jäsenvaltiot voivat jatkaa 1 kohdassa säädettyä 72 tunnin määräaikaa enintään 48 tunnilla, jotta ne voivat panna täytäntöön kansalliset jatkuvuussuunnitelmansa.
3. Jäsenvaltion siirtämiä 11 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja sormenjälkitietoja, 10 artiklan b alakohdan mukaisesti siirrettyjä sormenjälkitietoja lukuun ottamatta, verrataan automaattisesti muiden jäsenvaltioiden siirtämiin ja keskusjärjestelmään jo tallennettuihin sormenjälkitietoihin.
4. Keskusjärjestelmä varmistaa jäsenvaltion pyynnöstä, että 3 kohdassa tarkoitettu vertailu käsittää muista jäsenvaltioista peräisin olevien tietojen lisäksi myös kyseisen jäsenvaltion aiemmin toimittamat sormenjälkitiedot.
5. Keskusjärjestelmä siirtää osuman tai kielteisen vertailutuloksen lähettävälle jäsenvaltiolle automaattisesti. Jos kyseessä on osuma, se siirtää 11 artiklan a-k alakohdassa tarkoitetut tiedot sekä tapauksen mukaan 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun merkinnän kaikkien osumaa vastaavien tietokokonaisuuksien osalta.
10 artikla
Tiedot rekisteröidyn tilanteesta
Seuraavat tiedot on lähetettävä keskusjärjestelmään, jotta ne voidaan tallentaa 12 artiklan mukaisesti 9 artiklan 5 kohdan mukaista siirtämistä varten:
a)
kun kansainvälistä suojelua hakeva henkilö tai muu asetuksen (EU) N:o 604/2013 18 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu henkilö saapuu hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon mainitun asetuksen 25 artiklassa tarkoitetun takaisinottopyynnön hyväksyvään päätökseen perustuvan siirron seurauksena, hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion on päivitettävä asianomaista henkilöä koskeva tämän asetuksen 11 artiklan mukaisesti tallennettu tietokokonaisuutensa lisäämällä siihen saapumispäivä;
b)
kun kansainvälistä suojelua hakeva henkilö saapuu hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon asetuksen (EU) N:o 604/2013 22 artiklassa tarkoitetun vastaanottopyynnön hyväksyvään päätökseen perustuvan siirron seurauksena, hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion on lähetettävä asianomaista henkilöä koskeva tämän asetuksen 11 artiklan mukaisesti tallennettu tietokokonaisuus ja sisällytettävä siihen saapumispäivä;
c)
heti kun lähettävä jäsenvaltio toteaa, että asianomainen henkilö, jonka tiedot on tallennettu Eurodaciin tämän asetuksen 11 artiklan mukaisesti, on poistunut jäsenvaltioiden alueelta, sen on päivitettävä asianomaista henkilöä koskeva tämän asetuksen 11 artiklan mukaisesti tallennettu tietokokonaisuutensa lisäämällä siihen päivämäärä, jona asianomainen henkilö poistui jäsenvaltioiden alueelta, jotta voidaan helpottaa asetuksen (EU) N:o 604/2013 19 artiklan 2 kohdan ja 20 artiklan 5 kohdan soveltamista;
d)
heti kun lähettävä jäsenvaltio on varmistanut, että asianomainen henkilö, jonka tiedot on tallennettu Eurodaciin tämän asetuksen 11 artiklan mukaisesti, on poistunut jäsenvaltioiden alueelta kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen peruuttamisen tai hylkäämisen jälkeen tehdyn palauttamispäätöksen tai annetun maastapoistamismääräyksen nojalla asetuksen (EU) N:o 604/2013 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sen on päivitettävä asianomaista henkilöä koskeva 11 artiklan mukaisesti tallennettu tietokokonaisuutensa lisäämällä siihen päivämäärä, jona henkilö poistettiin tai hän poistui jäsenvaltioiden alueelta;
e)
jäsenvaltion, josta tulee hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio asetuksen (EU) N:o 604/2013 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti, on päivitettävä kansainvälistä suojelua hakevaa henkilöä koskeva tämän asetuksen 11 artiklan mukaisesti tallennettu tietokokonaisuutensa lisäämällä siihen päivämäärä, jona päätös hakemuksen käsittelystä tehtiin.
11 artikla
Tietojen tallentaminen
Keskusjärjestelmään tallennetaan ainoastaan seuraavat tiedot:
a)
sormenjälkitiedot;
b)
lähettävä jäsenvaltio, kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jättämispaikka ja -päivämäärä; 10 artiklan b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa hakemuksen jättämispäivämäärä on hakijan siirron toteuttaneen jäsenvaltion kirjaama päivämäärä;
c)
sukupuoli;
d)
lähettävän jäsenvaltion käyttämä viitenumero;
e)
päivämäärä, jolloin sormenjäljet on otettu;
f)
päivämäärä, jolloin tiedot on siirretty keskusjärjestelmään;
g)
käyttäjän käyttäjätunnus;
h)
soveltuvissa tapauksissa 10 artiklan a tai b alakohdan mukaisesti asianomaisen henkilön saapumispäivä onnistuneen siirron jälkeen;
i)
soveltuvissa tapauksissa 10 artiklan c alakohdan mukaisesti päivämäärä, jolloin asianomainen henkilö poistui jäsenvaltioiden alueelta;
j)
soveltuvissa tapauksissa 10 artiklan d alakohdan mukaisesti päivämäärä, jolloin asianomainen henkilö poistui tai poistettiin jäsenvaltioiden alueelta;
k)
soveltuvissa tapauksissa 10 artiklan e alakohdan mukaisesti päivämäärä, jolloin päätös hakemuksen käsittelystä tehtiin.
12 artikla
Tietojen säilyttäminen
1. Kutakin 11 artiklassa tarkoitettua tietokokonaisuutta säilytetään keskusjärjestelmässä kymmenen vuotta sormenjälkien ottamispäivästä lukien.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun määräajan päätyttyä keskusjärjestelmä poistaa tiedot keskusjärjestelmästä automaattisesti.
13 artikla
Tietojen aikaistettu poistaminen
1. Jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden ennen 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun määräajan päättymistä saaneeseen henkilöön liittyvät tiedot on poistettava keskusjärjestelmästä 27 artiklan 4 kohdan mukaisesti heti, kun lähettävä jäsenvaltio saa tietää kyseisen henkilön saaneen tällaisen kansalaisuuden.
2. Keskusjärjestelmä ilmoittaa mahdollisimman pian ja viimeistään 72 tunnin kuluttua kaikille lähettäville jäsenvaltioille siitä, että jokin toinen lähettävä jäsenvaltio, jonka tekemä haku on tuottanut osuman niiden lähettämiin, 9 artiklan 1 kohdassa tai 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskeviin tietoihin, on poistanut tiedot 1 kohdan mukaisesti.
III LUKU
ULKORAJAN LAITTOMAN YLITTÄMISEN YHTEYDESSÄ KIINNI OTETUT KOLMANSIEN MAIDEN KANSALAISET TAI KANSALAISUUDETTOMAT HENKILÖT
14 artikla
Sormenjälkitietojen kerääminen ja siirtäminen
1. Kunkin jäsenvaltion on viipymättä otettava kaikista sormista sormenjäljet kaikilta sellaisilta vähintään 14-vuotiailta unionin ulkopuolisesta valtiosta tulleilta kolmansien maiden kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka toimivaltaiset viranomaiset ottavat kiinni kyseisen jäsenvaltion rajan maa-, meri- tai ilmateitse tapahtuvan laittoman ylittämisen yhteydessä ja joita ei käännytetä tai jotka oleskelevat jäsenvaltioiden alueella ja joita ei ole käännytyspäätöksen perusteella pidätetty, eristetty tai otettu säilöön missään vaiheessa kiinni ottamisen ja maasta poistamisen välisenä aikana.
2. Asianomaisen jäsenvaltion on mahdollisimman pian ja viimeistään 72 tunnin kuluttua kiinniottopäivästä siirrettävä keskusjärjestelmään seuraavat tiedot kaikista 1 kohdassa tarkoitetuista kolmansien maiden kansalaisista tai kansalaisuudettomista henkilöistä, joita ei käännytetä:
a)
sormenjälkitiedot;
b)
lähettävä jäsenvaltio, henkilön kiinniottopaikka ja -aika;
c)
sukupuoli;
d)
lähettävän jäsenvaltion käyttämä viitenumero;
e)
päivä, jona sormenjäljet on otettu;
f)
päivä, jona tiedot on siirretty keskusjärjestelmään;
g)
käyttäjän käyttäjätunnus.
3. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, 2 kohdassa tarkoitetut tiedot, jotka koskevat henkilöitä, jotka on otettu kiinni 1 kohdan mukaisesti ja jotka oleskelevat jäsenvaltioiden alueella mutta jotka on kiinnioton jälkeen pidätetty, eristetty tai otettu säilöön yli 72 tunnin ajaksi, on siirrettävä ennen pidätyksen, eristämisen tai säilöönoton päättymistä.
4. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun 72 tunnin määräajan noudattamatta jättäminen ei vapauta jäsenvaltioita velvollisuudesta ottaa sormenjäljet ja siirtää ne keskusjärjestelmään. Jos sormenpäiden kunto ei anna mahdollisuutta ottaa sormenjälkiä sen laatuisina, että asianmukainen vertailu voidaan suorittaa 25 artiklan mukaisesti, lähettävän jäsenvaltion on otettava tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti pidätettyjen henkilöiden sormenjäljet uudelleen ja lähetettävä ne uudelleen mahdollisimman pian ja viimeistään 48 tunnin kuluttua siitä, kun sormenjäljet on onnistuneesti otettu uudelleen.
5. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kun kiinni otetun henkilön sormenjälkiä ei voida ottaa hänen terveytensä varmistamiseksi tai kansanterveyden suojaamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vuoksi, asianomaisen jäsenvaltion on otettava ja lähetettävä nämä sormenjäljet mahdollisimman pian ja viimeistään 48 tunnin kuluttua siitä, kun kyseisiä terveysperusteita ei enää ole.
Vakavien teknisten ongelmien ilmetessä jäsenvaltiot voivat jatkaa 2 kohdassa säädettyä 72 tunnin määräaikaa enintään 48 tunnilla, jotta ne voivat panna täytäntöön kansalliset jatkuvuussuunnitelmansa.
15 artikla
Tietojen tallentaminen
1. Keskusjärjestelmään tallennetaan 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot.
Keskusjärjestelmään 14 artiklan 2 kohdan nojalla siirretyt tiedot tallennetaan ainoastaan siinä tarkoituksessa, että niitä voidaan verrata keskusjärjestelmään myöhemmin siirrettäviin kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä koskeviin tietoihin, ja 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista.
Keskusjärjestelmä ei saa vertailla siihen 14 artiklan 2 kohdan nojalla siirrettyjä tietoja keskusjärjestelmään aiemmin tallennettuihin tietoihin eikä keskusjärjestelmään 14 artiklan 2 kohdan nojalla myöhemmin siirrettyihin tietoihin.
2. Kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä koskevien, keskusjärjestelmään myöhemmin siirrettyjen tietojen vertaamiseen 1 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin sovelletaan 9 artiklan 3 ja 5 kohdassa sekä 25 artiklan 4 kohdassa säädettyjä menettelyjä.
16 artikla
Tietojen säilyttäminen
1. Kutakin 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä koskevaa tietokokonaisuutta säilytetään keskusjärjestelmässä 18 kuukauden ajan siitä päivästä, jona hänen sormenjälkensä otettiin. Tämän määräajan päätyttyä keskusjärjestelmä poistaa nämä tiedot automaattisesti.
2. Keskusjärjestelmästä on poistettava 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut, kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä koskevat tiedot 28 artiklan 3 kohdan mukaisesti heti, kun lähettävä jäsenvaltio saa ennen tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun 18 kuukauden määräajan päättymistä tietää jonkin seuraavista seikoista:
a)
kolmannen maan kansalaiselle tai kansalaisuudettomalle henkilölle on annettu oleskeluasiakirja;
b)
kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö on poistunut jäsenvaltioiden alueelta;
c)
kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö on saanut jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden.
3. Keskusjärjestelmä ilmoittaa mahdollisimman pian ja viimeistään 72 tunnin kuluttua kaikille lähettäville jäsenvaltioille siitä, että jokin toinen lähettävä jäsenvaltio, jonka tekemä haku on tuottanut osuman niiden lähettämiin, 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskeviin tietoihin, on poistanut tiedot tämän artiklan 2 kohdan a tai b alakohdassa mainitusta syystä.
4. Keskusjärjestelmä ilmoittaa mahdollisimman pian ja viimeistään 72 tunnin kuluttua kaikille lähettäville jäsenvaltioille siitä, että jokin toinen lähettävä jäsenvaltio, jonka tekemä haku on tuottanut osuman niiden lähettämiin, 9 artiklan 1 kohdassa tai 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskeviin tietoihin, on poistanut tiedot tämän artiklan 2 kohdan c alakohdassa mainitusta syystä.
IV LUKU
JÄSENVALTIOSSA LAITTOMASTI OLESKELEVAT KOLMANSIEN MAIDEN KANSALAISET TAI KANSALAISUUDETTOMAT HENKILÖT
17 artikla
Sormenjälkitietojen vertaaminen
1. Jäsenvaltio voi siirtää keskusjärjestelmään käyttämällään viitenumerolla varustetut tiedot sormenjäljistä, jotka se on ottanut vähintään 14-vuotiailta kolmansien maiden kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka on tavattu oleskelemasta laittomasti sen alueella, tarkistaakseen, ovatko nämä jättäneet aiemmin kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen muuhun jäsenvaltioon.
Yleensä on syytä tarkistaa, onko kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö jättänyt aiemmin kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen johonkin toiseen jäsenvaltioon, jos
a)
kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö ilmoittaa jättäneensä kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen mutta ei mainitse, mihin jäsenvaltioon hän on hakemuksensa jättänyt;
b)
kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö ei hae kansainvälistä suojelua mutta vastustaa palauttamista lähtömaahansa väittäen olevansa siellä vaarassa; tai
c)
kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö yrittää muulla tavoin estää maasta poistamisensa kieltäytymällä auttamasta henkilöllisyytensä selvittämisessä, erityisesti siten, ettei hän esitä henkilöllisyysasiakirjoja tai esittää väärät henkilöllisyysasiakirjat.
2. Jos jäsenvaltiot osallistuvat 1 kohdassa tarkoitettuun menettelyyn, niiden on siirrettävä keskusjärjestelmään 1 kohdassa tarkoitettujen kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden kaikkien sormien tai ainakin etusormien sormenjälkitiedot ja, jos viimeksi mainitut puuttuvat, kaikkien muiden sormien sormenjäljet.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön sormenjälkitiedot siirretään keskusjärjestelmään ainoastaan sitä varten, että niitä voidaan verrata muiden jäsenvaltioiden siirtämiin kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden sormenjälkitietoihin, jotka on jo tallennettu keskusjärjestelmään.
Tällaisten kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden sormenjälkitietoja ei tallenneta keskusjärjestelmään eikä niitä saa verrata keskusjärjestelmään 14 artiklan 2 kohdan nojalla siirrettyihin tietoihin.
4. Kun sormenjälkitietojen vertailun tulokset on siirretty lähettävälle jäsenvaltiolle, keskusjärjestelmä säilyttää hakua koskevaa tietuetta ainoastaan 28 artiklan mukaisiin tarkoituksiin. Jäsenvaltiot tai keskusjärjestelmä eivät saa tallentaa mitään hakua koskevaa tietuetta muita tarkoituksia varten.
5. Vertailtaessa tämän artiklan nojalla siirrettyjä sormenjälkitietoja muiden jäsenvaltioiden siirtämiin kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden sormenjälkitietoihin, jotka on jo tallennettu keskusjärjestelmään, sovelletaan 9 artiklan 3 ja 5 kohdassa sekä 25 artiklan 4 kohdassa säädettyjä menettelyjä.
V LUKU
KANSAINVÄLISTÄ SUOJELUA SAAVAT HENKILÖT
18 artikla
Tietojen varustaminen merkinnällä
1. Lähettävän jäsenvaltion, joka on myöntänyt kansainvälistä suojelua sellaiselle kansainvälistä suojelua hakevalle henkilölle, jonka tiedot on aiemmin tallennettu keskusjärjestelmään 11 artiklan nojalla, on 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten varustettava kyseiset tiedot merkinnällä niitä vaatimuksia noudattaen, jotka virasto on asettanut keskusjärjestelmän kanssa käytävälle sähköiselle tiedonvaihdolle. Tämä merkintä on säilytettävä keskusjärjestelmässä 12 artiklan mukaisesti 9 artiklan 5 kohdan mukaista tietojen siirtämistä varten. Keskusjärjestelmä ilmoittaa kaikille lähettäville jäsenvaltioille siitä, että jokin toinen lähettävä jäsenvaltio, jonka tekemä haku on tuottanut osuman niiden siirtämiin, 9 artiklan 1 kohdassa tai 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskeviin tietoihin, on varustanut tietoja merkinnällä. Näiden lähettävien jäsenvaltioiden on myös varustettava vastaavat tietokokonaisuudet merkinnällä.
2. Kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden tiedot, jotka on tallennettu keskusjärjestelmään ja varustettu merkinnällä tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti, on asetettava saataville vertailun suorittamiseksi 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten kolmen vuoden ajaksi sen päivän jälkeen, jolloin rekisteröidylle on myönnetty kansainvälistä suojelua.
Jos on saatu osuma, keskusjärjestelmä siirtää 11 artiklan a-k alakohdassa tarkoitetut tiedot kaikkien osumaa vastaavien tietokokonaisuuksien osalta. Keskusjärjestelmä ei siirrä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua merkintää. Kun kolmen vuoden ajanjakso päättyy, keskusjärjestelmä suojaa automaattisesti tällaiset tiedot siirtämiseltä siinä tapauksessa, että esitetään 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten tehtävää vertailua koskeva pyyntö, mutta pitää nämä tiedot edelleen saatavilla vertailun tekemiseksi 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten, kunnes ne poistetaan. Suojattuja tietoja ei siirretä, ja keskusjärjestelmä toimittaa pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle kielteisen vertailutuloksen siinä tapauksessa, että on saatu osuma.
3. Lähettävän jäsenvaltion on poistettava kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tietoihin aikaisemmin tämän artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti liitetty merkintä tai suojaus, jos henkilön asema peruutetaan, lakkautetaan tai jätetään uusimatta direktiivin 2011/95/EU 14 tai 19 artiklan nojalla.
VI LUKU
MENETTELY LAINVALVONTATARKOITUKSESSA TAPAHTUVAA VERTAILUA JA TIEDONSIIRTOA VARTEN
19 artikla
Menettely, jota sovelletaan vertailtaessa sormenjälkitietoja Eurodac-tietoihin
1. Edellä 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut nimetyt viranomaiset ja 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Europolin nimeämä viranomainen voivat esittää tarkastavalle viranomaiselle 20 artiklan 1 kohdan mukaisen perustellun sähköisen pyynnön sormenjälkitietojen siirtämisestä vertailua varten keskusjärjestelmään kansallisen yhteyspisteen kautta yhdessä niiden käyttämän viitenumeron kanssa. Vastaanotettuaan pyynnön tarkastava viranomainen tarkistaa, täyttyvätkö kaikki 20 tai 21 artiklassa tarkoitetut tietojen vertailupyynnön esittämisen edellytykset.
2. Jos kaikki sormenjälkitietojen vertailua koskevan pyynnön edellytykset täyttyvät, tarkastava viranomainen lähettää vertailupyynnön kansalliseen yhteyspisteeseen, joka välittää sen 9 artiklan 3 ja 5 kohdan mukaisesti keskusjärjestelmään tietojen vertaamiseksi keskusjärjestelmään 9 artiklan 1 kohdan ja 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti siirrettyihin tietoihin.
3. Poikkeuksellisissa kiireellisissä tapauksissa, joissa on tarpeen estää terrorismirikokseen tai muuhun vakavaan rikokseen liittyvä välitön vaara, tarkastava viranomainen voi siirtää sormenjälkitiedot vertailua varten kansalliselle yhteyspisteelle välittömästi vastaanotettuaan pyynnön nimetyltä viranomaiselta ja tarkistaa vasta jälkikäteen, täyttyvätkö kaikki 20 tai 21 artiklassa tarkoitetut edellytykset vertailun pyytämiselle, myös sen, oliko kyseessä poikkeuksellinen kiireellinen tapaus. Jälkikäteen tehtävä tarkistus on suoritettava viipymättä sen jälkeen, kun pyyntö on käsitelty.
4. Jos jälkikäteen tehtävässä tarkistuksessa todetaan, että Eurodac-tietoihin pääsylle ei ollut perusteita, kaikkien näitä tietoja saaneiden viranomaisten on poistettava Eurodacista saamansa tiedot ja ilmoitettava tarkastavalle viranomaiselle niiden poistamisesta.
20 artikla
Edellytykset nimettyjen viranomaisten pääsylle Eurodaciin
1. Nimetyt viranomaiset voivat 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten esittää toimivaltansa puitteissa perustellun sähköisen pyynnön sormenjälkitietojen vertaamisesta keskusjärjestelmään tallennettuihin tietoihin ainoastaan silloin, kun vertailu seuraavissa tietokannoissa oleviin tietoihin ei ole johtanut rekisteröidyn henkilöllisyyden selvittämiseen:
-
kansalliset sormenjälkitietokannat;
-
kaikkien muiden jäsenvaltioiden päätöksen 2008/615/YOS mukaiset sormenjälkien automaattiset tunnistusjärjestelmät, kun vertailut ovat teknisesti käytettävissä, jollei ole perusteltuja syitä uskoa, että vertaaminen tällaisissa järjestelmissä oleviin tietoihin ei johtaisi rekisteröidyn henkilöllisyyden selvittämiseen. Tällaiset perustellut syyt on sisällytettävä nimetyn viranomaisen tarkastavalle viranomaiselle lähettämään perusteltuun sähköiseen Eurodac-tietoihin vertailua koskevaan pyyntöön; ja
-
viisumitietojärjestelmä edellyttäen, että päätöksessä 2008/633/YOS säädetyt tällaisen vertailun edellytykset täyttyvät;
ja kun seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät:
a)
vertailu on tarpeen terrorismirikoksen tai muun vakavan rikoksen torjuntaa, havaitsemista tai tutkimista varten, mikä tarkoittaa, että asia on ylivoimaisen tärkeä yleisen turvallisuuden kannalta, minkä takia on oikeasuhteista hakea tietoja tietokannasta;
b)
vertailu on tarpeen yksittäistapauksessa (toisin sanoen järjestelmällisiä vertailuja ei saa tehdä); ja
c)
on perusteltuja syitä olettaa, että vertailu edistää merkittävästi jonkin kyseessä olevan rikoksen torjuntaa, havaitsemista tai tutkimista. Tällaisia perusteltuja syitä on olemassa erityisesti silloin, kun on perusteltu epäily siitä, että terrorismirikoksesta tai muusta vakavasta rikoksesta epäilty henkilö, tällaiseen rikokseen syyllistynyt henkilö tai tällaisen rikoksen uhri kuuluu tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaan ryhmään.
2. Pyynnöt, jotka koskevat tietojen vertailua Eurodac-tietoihin, on rajoitettava sormenjälkitietojen vertailuun.
21 artikla
Edellytykset Europolin pääsylle Eurodaciin
1. Europolin nimeämä viranomainen voi 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten esittää Europolin toimeksiannon rajoissa perustellun sähköisen pyynnön sormenjälkitietojen vertaamisesta keskusjärjestelmään tallennettuihin tietoihin, kun vertailu on tarpeen Europolin tehtävien hoitamiseksi ja ainoastaan, jos vertailut kaikissa teknisesti ja oikeudellisesti Europolin käytettävissä olevissa tietojenkäsittelyjärjestelmissä säilytettäviin sormenjälkitietoihin eivät ole johtaneet rekisteröidyn henkilöllisyyden selvittämiseen, ja kun seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät:
a)
vertailu on tarpeen jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi ja tehostamiseksi Europolin toimeksiannon piiriin kuuluvassa terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumisessa, havaitsemisessa tai tutkimisessa, mikä tarkoittaa, että asia on ylivoimaisen tärkeä yleisen turvallisuuden kannalta, minkä takia on oikeasuhteista hakea tietoja tietokannasta;
b)
vertailu on tarpeen yksittäistapauksessa (toisin sanoen järjestelmällisiä vertailuja ei saa tehdä); ja
c)
on perusteltuja syitä olettaa, että vertailu edistää merkittävästi jonkin kysessä olevan rikoksen torjuntaa, havaitsemista tai tutkimista. Tällaisia perusteltuja syitä on olemassa erityisesti silloin, kun on perusteltu epäily siitä, että terrorismirikoksesta tai muusta vakavasta rikoksesta epäilty henkilö, tällaiseen rikokseen syyllistynyt henkilö tai tällaisen rikoksen uhri kuuluu tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaan ryhmään.
2. Pyynnöt, jotka koskevat tietojen vertailua Eurodac-tietoihin, on rajoitettava sormenjälkitietojen vertailuun.
3. Europolin Eurodac-tietoihin vertailuista saamien tietojen käsittelyyn on saatava lähettävän jäsenvaltion suostumus. Tällainen suostumus on hankittava kyseisessä jäsenvaltiossa sijaitsevan Europolin kansallisen yksikön kautta.
22 artikla
Nimettyjen viranomaisten, tarkastavien viranomaisten ja kansallisten yhteyspisteiden välinen yhteydenpito
1. Kaiken nimettyjen viranomaisten, tarkastavien viranomaisten ja kansallisten yhteyspisteiden välisen yhteydenpidon on oltava suojattua, ja se on toteutettava sähköisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 26 artiklan soveltamista.
2. Edellä 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten jäsenvaltioiden on käsiteltävä sormenjäljet digitaalisesti ja siirrettävä ne liitteessä I tarkoitetussa tietomuodossa, jotta varmistetaan, että tietojen vertailu voidaan suorittaa tietokoneistetulla sormenjälkien tunnistusjärjestelmällä.
VII LUKU
TIETOJEN KÄSITTELY, TIETOSUOJA JA VASTUU
23 artikla
Vastuu tietojen käsittelystä
1. Lähettävän jäsenvaltion on varmistettava, että:
a)
sormenjäljet otetaan lainmukaisesti;
b)
sormenjälkitiedot ja muut 11 artiklassa, 14 artiklan 2 kohdassa ja 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot siirretään keskusjärjestelmään lainmukaisesti;
c)
tiedot ovat paikkansapitäviä ja ajan tasalla, kun ne siirretään keskusjärjestelmään;
d)
keskusjärjestelmässä olevat tiedot tallennetaan, niitä säilytetään ja ne oikaistaan ja poistetaan lainmukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta viraston velvollisuuksia;
e)
keskusjärjestelmän siirtämiä sormenjälkitietojen vertailutuloksia käsitellään lainmukaisesti.
2. Lähettävän jäsenvaltion on 34 artiklan mukaisesti varmistettava 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen turvallisuus ennen niiden siirtämistä keskusjärjestelmään ja siirron aikana sekä keskusjärjestelmältä saamiensa tietojen turvallisuus.
3. Lähettävän jäsenvaltion on huolehdittava tietojen lopullisesta tunnistamisesta 25 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
4. Virasto varmistaa, että keskusjärjestelmän toiminta on tämän asetuksen säännösten mukaista. Erityisesti virasto
a)
toteuttaa toimenpiteet sen varmistamiseksi, että keskusjärjestelmän parissa työskentelevät henkilöt käsittelevät siihen tallennettuja tietoja ainoastaan 1 artiklassa säädettyjen Eurodacin tarkoitusten mukaisesti;
b)
toteuttaa tarvittavat toimenpiteet keskusjärjestelmän turvallisuuden varmistamiseksi 34 artiklan mukaisesti;
c)
varmistaa, että keskusjärjestelmään tallennetut tiedot ovat ainoastaan keskusjärjestelmän parissa luvallisesti työskentelevien henkilöiden saatavilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan tietosuojavaltuutetun toimivaltaa.
Virasto ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä Euroopan tietosuojavaltuutetulle ensimmäisen alakohdan mukaisesti toteuttamistaan toimenpiteistä.
24 artikla
Tietojen siirtäminen
1. Sormenjälkien digitaalisessa käsittelyssä ja niiden siirtämisessä käytetään liitteessä I tarkoitettua tietomuotoa. Jos se on tarpeen keskusjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi, virasto vahvistaa tarvittavat tekniset vaatimukset tietomuodon siirtämiseksi jäsenvaltioiden ja keskusjärjestelmän välillä. Virasto varmistaa, että jäsenvaltioiden lähettämiä sormenjälkitietoja voidaan verrata tietokoneistetussa sormenjälkien tunnistusjärjestelmässä.
2. Jäsenvaltioiden on siirrettävä 11 artiklassa, 14 artiklan 2 kohdassa ja 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot sähköisesti. Edellä 11 artiklassa ja 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot tallennetaan keskusjärjestelmään automaattisesti. Jos se on tarpeen keskusjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi, virasto vahvistaa tarvittavat tekniset vaatimukset varmistaakseen, että tiedot voidaan asianmukaisesti siirtää sähköisessä muodossa jäsenvaltioiden ja keskusjärjestelmän välillä.
3. Edellä 11 artiklan d alakohdassa, 14 artiklan 2 kohdan d alakohdassa, 17 artiklan 1 kohdassa ja 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun viitenumeron avulla on voitava yhdistää yksiselitteisesti tiedot tiettyyn henkilöön ja tiedot siirtäneeseen jäsenvaltioon. Sen avulla on lisäksi voitava osoittaa, liittyvätkö tiedot 9 artiklan 1 kohdassa, 14 artiklan 1 kohdassa tai 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun henkilöön.
4. Viitenumeron alussa on liitteessä I tarkoitetun standardin mukainen yksi tai useampi tunnuskirjain, jolla osoitetaan tiedot siirtänyt jäsenvaltio. Tunnuskirjaimen tai tunnuskirjainten jälkeen tulee henkilöryhmä- tai pyyntötunnus. Edellä 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskevat tiedot merkitään siinä tunnuksella 1, 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskevat tiedot tunnuksella 2, 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskevat tiedot tunnuksella 3, 20 artiklassa tarkoitettuja pyyntöjä koskevat tiedot tunnuksella 4, 21 artiklassa tarkoitettuja pyyntöjä koskevat tiedot tunnuksella 5 ja 29 artiklassa tarkoitettuja pyyntöjä koskevat tiedot tunnuksella 9.
5. Virasto vahvistaa tekniset menettelyt, joita jäsenvaltiot tarvitsevat keskusjärjestelmän vastaanottamien tietojen yksiselitteisyyden varmistamiseksi.
6 Keskusjärjestelmä vahvistaa mahdollisimman pian vastaanottaneensa siirretyt tiedot. Tätä varten virasto vahvistaa tarvittavat tekniset vaatimukset sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot saavat pyytäessään vastaanottotodistuksen.
25 artikla
Vertaaminen ja tulosten siirtäminen
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sormenjälkiä koskevat tiedot siirretään sen laatuisina, että vertaaminen tietokoneistetussa sormenjälkien tunnistusjärjestelmässä voidaan suorittaa. Jos se on tarpeen keskusjärjestelmän vertailutulosten erittäin suuren tarkkuuden varmistamiseksi, virasto määrittelee siirrettävien sormenjälkitietojen asianmukaisen laadun. Keskusjärjestelmä tarkistaa siirrettyjen sormenjälkitietojen laadun mahdollisimman pian. Jos sormenjälkitiedot eivät sovellu vertailtavaksi tietokoneistetussa sormenjälkien tunnistusjärjestelmässä, keskusjärjestelmän on ilmoitettava asiasta asianomaiselle jäsenvaltiolle. Kyseisen jäsenvaltion on tämän jälkeen siirrettävä laadultaan asianmukaiset sormenjälkitiedot käyttäen samaa viitenumeroa kuin aiemmin siirretyissä sormenjälkitiedoissa.
2. Keskusjärjestelmä toteuttaa vertaamisen pyyntöjen saapumisjärjestyksessä. Jokainen pyyntö on käsiteltävä 24 tunnin kuluessa. Jäsenvaltio voi kansalliseen lainsäädäntöön liittyvien seikkojen vuoksi pyytää, että vertaaminen toteutetaan erityisen kiireellisesti tunnin kuluessa. Jos tällaisia määräaikoja ei voida noudattaa virastosta riippumattomista syistä, keskusjärjestelmä käsittelee pyynnön ensisijaisena heti, kun kyseisiä syitä ei enää ole. Jos se on tällaisissa tapauksissa tarpeen keskusjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi, virasto vahvistaa perusteet pyyntöjen ensisijaisen käsittelyn varmistamiseksi.
3. Jos se on tarpeen keskusjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi, virasto kehittää toimintamenetelmät saatujen tietojen käsittelyn ja vertailun tuloksen lähettämisen osalta.
4. Vastaanottavan jäsenvaltion on viipymättä annettava vertailutulos kansallisten sääntöjensä mukaisesti määritellyn, tässä asetuksessa säädettyjen eri sormenjälkivertailujen tekemiseen erityisen koulutuksen saaneen sormenjälkiasiantuntijan tarkastettavaksi. Tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten lähettävän jäsenvaltion on suoritettava lopullinen tunnistus yhdessä muiden asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa asetuksen (EU) N:o 604/2013 34 artiklan mukaisesti.
Keskusjärjestelmästä saadut tiedot, jotka liittyvät muihin epäluotettaviksi todettuihin tietoihin, on poistettava heti, kun tietojen epäluotettavuus on todettu.
5. Jos 4 artiklassa tarkoitettu lopullinen tunnistus osoittaa, että keskusjärjestelmästä saatu vertailutulos ei vastaa vertailtavaksi lähetettyjä sormenjälkiä, jäsenvaltioiden on välittömästi poistettava vertailun tulokset ja ilmoitettava tästä komissiolle ja virastolle mahdollisimman pian ja viimeistään kolmen työpäivän kuluttua.
26 artikla
Jäsenvaltioiden ja keskusjärjestelmän välinen tiedonsiirto
Jäsenvaltioiden ja keskusjärjestelmän välisessä tiedonsiirrossa käytetään viestintäinfrastruktuuria. Jos se on tarpeen keskusjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi, virasto vahvistaa tarvittavat tekniset menettelyt viestintäinfrastruktuurin käyttöä varten.
27 artikla
Pääsy Eurodaciin tallennettuihin tietoihin sekä niiden oikaiseminen tai poistaminen
1. Lähettävällä jäsenvaltiolla on pääsy keskusjärjestelmään siirtämiinsä ja sinne tallennettuihin tietoihin tämän asetuksen mukaisesti.
Jäsenvaltiot eivät saa tehdä hakuja toisen jäsenvaltion siirtämiin tietoihin tai ottaa vastaan tällaisia tietoja, lukuun ottamatta 9 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun vertailun tuloksena saatuja tietoja.
2. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten viranomaiset, joilla on tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti pääsy keskusjärjestelmään tallennettuihin tietoihin. Tämän nimeämisen yhteydessä on mainittava täsmällisesti yksikkö, joka on vastuussa tämän asetuksen soveltamiseen liittyvien tehtävien hoitamisesta. Kunkin jäsenvaltion on viipymättä toimitettava komissiolle ja virastolle luettelo näistä yksiköistä ja luetteloon mahdollisesti tehdyt muutokset. Viraston on julkaistava koonnettu luettelo Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Jos luetteloon tehdään muutoksia, viraston on julkaistava päivitetty koonnettu luettelo verkossa kerran vuodessa.
3. Ainoastaan lähettävällä jäsenvaltiolla on oikeus muuttaa keskusjärjestelmään siirtämiään tietoja oikaisemalla tai täydentämällä niitä taikka poistaa ne keskusjärjestelmästä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tietojen poistamista 12 artiklan 2 kohdan tai 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
4. Jos jäsenvaltiolla tai virastolla on näyttöä keskusjärjestelmään tallennettujen tietojen virheellisyydestä, sen on ilmoitettava tästä lähettävälle jäsenvaltiolle mahdollisimman pian.
Jos jäsenvaltiolla on näyttöä siitä, että tietoja on tallennettu keskusjärjestelmään tämän asetuksen vastaisesti, sen on ilmoitettava tästä virastolle, komissiolle ja lähettävälle jäsenvaltiolle mahdollisimman pian. Lähettävän jäsenvaltion on tarkistettava kyseiset tiedot ja tarvittaessa muutettava niitä tai poistettava ne viipymättä.
5. Virasto ei saa siirtää kolmannen maan viranomaisille eikä antaa niiden saataville keskusjärjestelmään tallennettuja tietoja. Tätä kieltoa ei sovelleta tällaisten tietojen siirtämiseen asetuksen (EU) N:o 604/2013 soveltamisalaan kuuluville kolmansille maille.
28 artikla
Kirjaaminen
1. Virasto pitää kirjaa kaikista keskusjärjestelmässä toteutetuista tietojenkäsittelytoimista. Kirjatuissa tiedoissa on mainittava tietojen käyttötarkoitus, päivämäärä ja kellonaika, siirretyt tiedot, haussa käytetyt tiedot sekä tietoja tallentavan tai niitä hakevan yksikön nimi sekä vastuuhenkilöt.
2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kirjattuja tietoja saadaan käyttää ainoastaan tietosuojaan liittyvään tietojenkäsittelyn luvallisuuden valvontaan sekä tietoturvallisuuden varmistamiseen 34 artiklan mukaisesti. Kirjatut tiedot on suojattava asianmukaisesti niiden luvattoman käytön estämiseksi, ja ne on tuhottava vuoden kuluttua 12 artiklan 1 kohdassa ja 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säilytysajan päättymisestä, jollei niitä tarvita jo aloitetuissa valvontamenettelyissä.
3. Edellä 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kansallisessa järjestelmässään tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Lisäksi kunkin jäsenvaltion on pidettävä kirjaa henkilöstöstä, jolla on asianmukaiset valtuudet tallentaa tai hakea tietoja.
29 artikla
Rekisteröidyn oikeudet
1. Lähettävän jäsenvaltion on ilmoitettava 9 artiklan 1 kohdan, 14 artiklan 1 kohdan tai 17 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvalle henkilölle sellaisella kielellä, jota tämä ymmärtää tai jota tämän kohtuudella oletetaan ymmärtävän, kirjallisesti ja tarvittaessa suullisesti seuraavat tiedot:
a)
direktiivin 95/46/EY 2 artiklan d alakohdassa tarkoitetun rekisterinpitäjän ja hänen mahdollisen edustajansa henkilöllisyys;
b)
tarkoitus, johon hänen tietojaan Eurodacissa käytetään, mukaan lukien kuvaus asetuksen (EU) N:o 604/2013 tavoitteista mainitun asetuksen 4 artiklan mukaisesti, ja helposti ymmärrettävässä muodossa selkeällä ja yksinkertaisella kielellä esitetty selitys siitä, että jäsenvaltioilla ja Europolilla on pääsy Eurodaciin lainvalvontatarkoituksessa;
c)
tietojen vastaanottajat;
d)
9 artiklan 1 kohdan tai 14 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvan henkilön velvollisuus suostua sormenjälkiensä ottamiseen;
e)
oikeus tutustua häntä itseään koskeviin tietoihin ja oikeus pyytää häntä koskevien virheellisten tietojen oikaisua tai häntä koskevien lainvastaisesti käsiteltyjen tietojen poistamista sekä oikeus saada tietoja näiden oikeuksien käyttöä koskevista menettelyistä, rekisterinpitäjän ja 30 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kansallisten valvontaviranomaisten yhteystiedot mukaan luettuina.
2. Kun kysymyksessä on 9 artiklan 1 kohdan tai 14 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluva henkilö, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on annettava sormenjälkiien ottamishetkellä.
Kun kysymyksessä on 17 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluva henkilö, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on annettava viimeistään silloin, kun asianomaiseen henkilöön liittyvät tiedot siirretään keskusjärjestelmään. Tätä velvoitetta ei sovelleta, jos tällaisten tietojen antaminen osoittautuu mahdottomaksi tai aiheuttaisi suhteetonta vaivannäköä.
Jos 9 artiklan 1 kohdan, 14 artiklan 1 kohdan ja 17 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluva henkilö on alaikäinen, jäsenvaltioiden on annettava tiedot ikään mukautetulla tavalla.
3. On laadittava asetuksen (EU) N:o 604/2013 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen yhteinen esittelylehtinen, joka sisältää ainakin tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot sekä asetuksen (EU) N:o 604/2013 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot.
Esittelylehtisen on oltava selkeä ja yksinkertainen, ja se on laadittava kielellä, jota asianomainen henkilö ymmärtää tai jota hänen kohtuudella oletetaan ymmärtävän.
Esittelylehtinen on laadittava niin, että jäsenvaltiot voivat täydentää sitä jäsenvaltiokohtaisilla lisätiedoilla. Jäsenvaltiokohtaisissa tiedoissa on oltava ainakin tiedot rekisteröidyn oikeuksista ja mahdollisuudesta saada apua kansallisilta valvontaviranomaisilta sekä rekisterinpitäjän ja kansallisten valvontaviranomaisten yhteystiedot.
4. Rekisteröity voi tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten käyttää direktiivin 95/46/EY 12 artiklassa säädettyjä oikeuksia kussakin jäsenvaltiossa sen lakien, asetusten ja menettelyjen mukaisesti.
Rekisteröidyllä on oikeus saada tietää keskusjärjestelmään tallennetut häntä koskevat tiedot sekä tiedot keskusjärjestelmään siirtänyt jäsenvaltio, sanotun kuitenkaan rajoittamatta velvollisuutta ilmoittaa muita tietoja direktiivin 95/46/EY 12 artiklan a alakohdan mukaisesti. Ainoastaan jäsenvaltio voi antaa luvan tutustua tietoihin.
5. Edellä 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten kuka tahansa voi missä hyvänsä jäsenvaltiossa pyytää virheellisten tietojen oikaisua tai lainvastaisesti tallennettujen tietojen poistamista. Tiedot siirtäneen jäsenvaltion on omien lakiensa, asetustensa ja menettelyjensä mukaisesti ilman aiheetonta viivytystä oikaistava tiedot tai poistettava ne.
6. Jos oikeutta tietojen oikaisemiseen tai niiden poistamiseen käytetään jossain muussa kuin tiedot siirtäneessä yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, sen jäsenvaltion viranomaisten, jossa oikeutta käytetään, on 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten otettava yhteyttä kyseisiin yhteen tai useampaan tiedot siirtäneeseen jäsenvaltioon, jotta nämä voivat tarkastaa tietojen paikkansapitävyyden ja sen, onko ne siirretty ja tallennettu keskusjärjestelmään lainmukaisesti.
7. Jos keskusjärjestelmässä olevat tiedot osoittautuvat virheellisiksi tai jos ne on tallennettu lainvastaisesti, tiedot siirtäneen jäsenvaltion on 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten oikaistava tiedot tai poistettava ne 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava rekisteröidylle kirjallisesti ilman aiheetonta viivytystä häntä koskevien tietojen oikaisusta tai niiden poistamisesta.
8. Jos keskusjärjestelmään tallennetut tiedot eivät ne siirtäneen jäsenvaltion mielestä ole virheellisiä tai lainvastaisesti tallennettuja, sen on 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten ilman aiheetonta viivytystä selvitettävä rekisteröidylle kirjallisesti, miksi se ei ole valmis oikaisemaan tietoja tai poistamaan niitä.
Kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava rekisteröidylle myös toimenpiteistä, jotka hän voi toteuttaa, jollei hän hyväksy saamaansa selvitystä. Tähän kuuluu tiedot siitä, miten nostaa kanne tai tarvittaessa tehdä kantelu kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille tai tuomioistuimissa, sekä kaikesta taloudellisesta ja muusta, kyseisen jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen mukaisesti saatavilla olevasta tuesta.
9. Edellä olevien 4 ja 5 kohdan nojalla tehtyyn pyyntöön on sisällytettävä kaikki rekisteröidyn tunnistamiseksi tarvittavat tiedot, sormenjäljet mukaan luettuina. Näitä tietoja voidaan käyttää yksinomaan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettujen oikeuksien käyttämiseksi, ja ne on poistettava viipymättä tämän jälkeen.
10. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä aktiivisesti yhteistyötä toteuttaakseen viipymättä 5, 6 ja 7 kohdassa säädetyt oikeudet.
11. Kun henkilö pyytää itseään koskevia tietoja 4 kohdan mukaisesti, toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä asiakirjamuotoinen kirjallinen merkintä, josta käy ilmi, että tällainen pyyntö tehtiin ja se, miten pyynnön suhteen meneteltiin, ja asetettava tämä asiakirja kansallisten valvontaviranomaisten saataville viipymättä.
12. Tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten kunkin jäsenvaltion kansallisen valvontaviranomaisen on rekisteröidyn pyynnöstä autettava tätä käyttämään oikeuksiaan direktiivin 95/46/EY 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
13. Tiedot siirtäneen jäsenvaltion kansallisen valvontaviranomaisen ja sen jäsenvaltion kansallisen valvontaviranomaisen, jossa rekisteröity oleskelee, on tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten autettava ja pyydettäessä neuvottava häntä hänen käyttäessään oikeuttaan oikaista tietoja tai poistaa ne. Molemmat kansalliset valvontaviranomaiset tekevät tätä varten yhteistyötä. Tällaista apua koskevat pyynnöt voidaan esittää sen jäsenvaltion kansalliselle valvontaviranomaiselle, jossa asianomainen oleskelee, ja tämä välittää pyynnöt tiedot siirtäneen jäsenvaltion viranomaiselle.
14. Kuka tahansa voi nostaa kanteen missä hyvänsä jäsenvaltiossa tai tarvittaessa tehdä kantelun kyseisen valtion toimivaltaisille viranomaisille tai sen tuomioistuimissa kyseisen jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen mukaisesti, jos häneltä on evätty 4 kohdassa säädetty oikeus tutustua tietoihin.
15. Käyttääkseen 5 kohdan mukaisia oikeuksiaan kuka tahansa voi tiedot siirtäneen jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen mukaisesti nostaa hänestä keskusjärjestelmään tallennettujen tietojen osalta kanteen tai tarvittaessa tehdä asiasta kantelun kyseisen valtion toimivaltaisille viranomaisille tai sen tuomioistuimissa. Kansallisten valvontaviranomaisten on autettava ja pyydettäessä neuvottava rekisteröityä 13 kohdan mukaisesti asian koko käsittelyn ajan.
30 artikla
Kansallisten valvontaviranomaisten harjoittama valvonta
1. Tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten kunkin jäsenvaltion on huolehdittava, että direktiivin 95/46/EY 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetty yksi tai useampi kansallinen valvontaviranomainen valvoo itsenäisesti kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti kyseisen jäsenvaltion suorittaman tämän asetuksen mukaisen henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta, mukaan lukien näiden tietojen siirtäminen keskusjärjestelmään.
2. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen kansallisella valvontaviranomaisella on mahdollisuus saada neuvoja henkilöiltä, joilla on riittävä asiantuntemus sormenjälkitiedoista.
31 artikla
Euroopan tietosuojavaltuutetun harjoittama valvonta
1. Euroopan tietosuojavaltuutettu varmistaa, että kaikki Eurodaciin liittyvä henkilötietojen käsittely, erityisesti tällaisten tietojen käsittely viraston toimesta, on asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja tämän asetuksen mukaista.
2. Euroopan tietosuojavaltuutettu varmistaa, että viraston suorittama henkilötietojen käsittely tarkastetaan vähintään kolmen vuoden välein asiaankuuluvien kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti. Tarkastusta koskeva kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, virastolle ja kansallisille valvontaviranomaisille. Virastolle on annettava tilaisuus esittää huomautuksia ennen kertomuksen hyväksymistä.
32 artikla
Kansallisten valvontaviranomaisten ja Euroopan tietosuojavaltuutetun yhteistyö
1. Kansallisten valvontaviranomaisten ja Euroopan tietosuojavaltuutetun on toimivaltansa puitteissa tehtävä aktiivisesti yhteistyötä hoitaessaan tehtäviään ja varmistettava Eurodacin yhteensovitettu valvonta.
2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että riippumaton elin suorittaa joka vuosi 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten suoritettua henkilötietojen käsittelyä koskevan tarkastuksen, johon kuuluu myös perustelluista sähköisistä pyynnöistä valitun otoksen analysointi.
Tarkastuskertomus on liitettävä 40 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuun jäsenvaltioiden vuosikertomukseen.
3. Kansallisten valvontaviranomaisten ja Euroopan tietosuojavaltuutetun on tarpeen mukaan toimivaltansa puitteissa vaihdettava asian kannalta merkityksellisiä tietoja, avustettava toisiaan tarkastusten ja tutkimusten tekemisessä, tarkasteltava tämän asetuksen tulkintaan tai soveltamiseen liittyviä vaikeuksia, tutkittava riippumattomaan valvontaan tai rekisteröityjen oikeuksien käyttöön liittyviä ongelmia, laadittava yhteensovitettuja ehdotuksia ongelmien ratkaisemiseksi yhteisesti sekä tiedotettava tietosuojaoikeuksista.
4. Kansalliset valvontaviranomaiset ja Euroopan tietosuojavaltuutettu kokoontuvat 3 kohdassa säädettyä tarkoitusta varten vähintään kaksi kertaa vuodessa. Euroopan tietosuojavaltuutettu vastaa näiden kokousten kustannuksista ja järjestelyistä. Ensimmäisessä kokouksessa hyväksytään työjärjestys. Uusia työmenetelmiä kehitetään tarpeen mukaan yhteisesti. Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja virastolle toimitetaan kahden vuoden välein yhteinen toimintakertomus.
33 artikla
Henkilötietojen suoja lainvalvontatarkoituksessa
1. Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava, että puitepäätöksen 2008/977/YOS täytäntöönpanoa varten annettuja kansallisen lainsäädännön säännöksiä sovelletaan myös sen kansallisten viranomaisten tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn.
2. Puitepäätöksen 2008/977/YOS nojalla nimetyt kansalliset valvontaviranomaiset valvovat jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisesti tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten suorittaman henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta, mukaan lukien henkilötietojen siirtäminen Eurodaciin ja Eurodacista.
3. Tämän asetuksen nojalla tapahtuvan Europolin suorittaman henkilötietojen käsittelyn on oltava päätöksen 2009/371/YOS mukaista, ja riippumattoman ulkopuolisen tietosuojavaltuuteun on valvottava sitä. Mainitun päätöksen 30, 31 ja 32 artiklaa sovelletaan Europolin tämän asetuksen mukaisesti suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn. Riippumattoman ulkopuolisen tietosuojavaltuutetun on varmistettava, että yksilön oikeuksia ei loukata.
4. Henkilötietoja, jotka on saatu Eurodacista tämän asetuksen nojalla 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten, voidaan käsitellä vain sen yksittäistapauksen torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi, jota varten jäsenvaltio tai Europol on tietoja pyytänyt.
5. Keskusjärjestelmän, nimettyjen viranomaisten ja tarkastavien viranomaisten sekä Europolin on säilytettävä hakua koskeva tietue, jotta kansalliset tietosuojaviranomaiset ja Euroopan tietosuojavaltuutettu voivat valvoa unionin tietosuojasääntöjen noudattamista tietojen käsittelyssä, myös tietojen säilyttämiseksi 40 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen vuosikertomusten laatimista varten. Muihin kuin tällaisiin tarkoituksiin säilytettävät henkilötiedot ja hakua koskevat tietueet on poistettava kaikista kansallisista ja Europolin tiedostoista kuukauden kuluttua, ellei tietoja tarvita siinä käynnissä olevassa yksittäisessä rikostutkinnassa, jota varten jäsenvaltio tai Europol on tietoja pyytänyt.
34 artikla
Tietoturvallisuus
1. Lähettävän jäsenvaltion on varmistettava tietoturvallisuus ennen tietojen siirtämistä keskusjärjestelmään ja siirron aikana.
2. Kunkin jäsenvaltion on toteutettava toimivaltaisten viranomaistensa tämän asetuksen nojalla käsittelemien kaikkien tietojen osalta tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien tietoturvasuunnitelma, joiden avulla
a)
tiedot suojataan fyysisesti, myös laatimalla varautumissuunnitelmia kriittisen infrastruktuurin suojaamiseksi;
b)
estetään asiattomien henkilöiden pääsy kansallisiin laitoksiin, joissa jäsenvaltio harjoittaa Eurodacin tarkoitusten mukaista toimintaa (laitoksiin pääsyn valvonta);
c)
estetään tietovälineiden luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen (tietovälineiden valvonta);
d)
estetään tietojen luvaton tallennus järjestelmään sekä tallennettujen henkilötietojen luvaton tutkiminen, muuttaminen tai poistaminen (tietojen tallentamisen valvonta);
e)
estetään tietojen luvaton käsittely Eurodacissa ja siinä käsiteltyjen tietojen luvaton muuttaminen tai poistaminen (tietojen käsittelyn valvonta);
f)
varmistetaan, että henkilöillä, joilla on valtuudet päästä Eurodaciin, on pääsy ainoastaan heidän pääsyvaltuutuksensa kattamiin tietoihin käyttämällä yksilöllisiä ja ainutkertaisia käyttäjätunnisteita ja luottamuksellista käyttötilaa (tietojen käytön valvonta);
g)
varmistetaan, että kaikki viranomaiset, joilla on pääsy Eurodaciin, luovat henkilöille, joilla on valtuudet käyttää, tallentaa, päivittää, poistaa ja hakea tietoja, profiilit, joissa kuvataan heidän tehtävänsä ja vastuualueensa, ja saattavat pyynnöstä nämä profiilit sekä muut asian kannalta merkitykselliset tiedot, joita kyseiset viranomaiset voivat vaatia valvonnan suorittamiseksi, viipymättä direktiivin 95/46/EY 28 artiklassa ja puitepäätöksen 2008/977/YOS 25 artiklassa tarkoitettujen kansallisten valvontaviranomaisten käyttöön (henkilöstöprofiilit);
h)
varmistetaan, että on mahdollista tarkistaa ja määrittää, mille elimille henkilötietoja voidaan siirtää tiedonsiirtolaitteilla (tiedonsiirron valvonta);
i)
varmistetaan, että voidaan tarkistaa ja määrittää, mitä tietoja Eurodacissa on käsitelty, milloin niitä on käsitelty, kuka niitä on käsitellyt ja missä tarkoituksessa (tietojen kirjanpidon valvonta);
j)
estetään erityisesti asianmukaista salaustekniikkaa käyttäen henkilötietojen luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen sinä aikana, kun henkilötietoja siirretään Eurodaciin tai Eurodacista, tai tietovälineiden kuljetuksen aikana (kuljetuksen valvonta);
k)
valvotaan tässä kohdassa tarkoitettujen turvatoimien vaikuttavuutta ja toteutetaan tarvittavat sisäiseen valvontaan liittyvät organisatoriset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tätä asetusta noudatetaan (sisäinen valvonta), ja jotta kaikki b-j alakohdassa lueteltuja toimenpiteitä sovellettaessa ilmenevät asiaa koskevat tapahtumat, jotka voivat olla osoitus turvallisuushäiriöstä, havaitaan automaattisesti 24 tunnin kuluessa.
3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava järjestelmissään havaituista turvallisuushäiriöistä virastolle. Viraston on ilmoitettava turvallisuushäiriöistä jäsenvaltioille, Europolille ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle. Asianomaisten jäsenvaltioiden, viraston ja Europolin on tehtävä yhteistyötä turvallisuushäiriön aikana.
4. Viraston on toteutettava tarvittavat toimenpiteet 2 kohdassa säädettyjen Eurodacin toimintaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi, tietoturvasuunnitelman hyväksyminen mukaan luettuna.
35 artikla
Kielto siirtää tietoja kolmansille maille, kansainvälisille järjestöille tai yksityisille yhteisöille
1. Henkilötietoja, jotka jäsenvaltio tai Europol saa keskusjärjestelmästä tämän asetuksen nojalla, ei saa siirtää kolmansille maille, kansainvälisille järjestöille tai unioniin tai sen ulkopuolelle sijoittautuneille yksityisille yhteisöille eikä asettaa niiden käyttöön. Tätä kieltoa sovelletaan myös, jos näitä tietoja käsitellään edelleen kansallisella tasolla tai jäsenvaltioiden välillä siten kuin puitepäätöksen 2008/977/YOS 2 artiklan b alakohdassa on määritelty.
2. Henkilötietoja, jotka jäsenvaltio on lähettänyt ja joita vaihdetaan jäsenvaltioiden välillä osuman saamisen jälkeen 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten, ei saa siirtää kolmansille maille, jos on olemassa vakava vaara, että tällaisen siirron seurauksena rekisteröity voi joutua kidutuksen tai epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen tai muun hänen perusoikeuksiensa loukkauksen uhriksi.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut kiellot eivät rajoita jäsenvaltioiden oikeutta siirtää tällaisia tietoja asetuksen (EU) N:o 604/2013 soveltamisalaan kuuluville kolmansille maille.
36 artikla
Lokitiedot ja dokumentointi
1. Kunkin jäsenvaltion ja Europolin on varmistettava, että kaikki tietojenkäsittelytapahtumat, jotka aiheutuvat 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten tehdyistä sormenjälkitietojen vertailua Eurodac-tietoihin koskevista pyynnöistä, kirjataan lokitietoihin tai niistä laaditaan asiakirjat pyynnön hyväksyttävyyden tarkistamiseksi sekä tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden, tietojen eheyden ja tietoturvallisuuden valvomiseksi ja sisäisen valvonnan harjoittamiseksi.
2. Lokitiedoista tai asiakirjoista on käytävä kaikissa tapauksissa ilmi
a)
tietojen vertailua koskevan pyynnön täsmällinen tarkoitus, mukaan lukien kyseessä olevan terrorismirikoksen tai muun vakavan rikoksen nimike, ja Europolin osalta tietojen vertailua koskevan pyynnön täsmällinen tarkoitus;
b)
tämän asetuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti esitetyt perustellut syyt siihen, että ei suoriteta päätöksen 2008/615/YOS mukaisia vertailuja muiden jäsenvaltioiden tietoihin;
c)
tapauksen kansalliset viitetiedot;
d)
päivämäärä ja tarkka kellonaika, jolloin kansallinen yhteyspiste lähetti tietojen vertailua koskevan pyynnön keskusjärjestelmään;
e)
sen viranomaisen nimi, joka pyysi järjestelmään pääsyä tietojen vertailua varten, ja sen henkilön nimi, joka esitti pyynnön ja käsitteli tietoja;
f)
tarvittaessa tiedot 19 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kiireellisen menettelyn soveltamisesta ja jälkikäteen tehtävää tarkistusta koskevasta päätöksestä;
g)
vertailussa käytetyt tiedot;
h)
kansallisten sääntöjen tai päätöksen 2009/371/YOS mukaisesti haun suorittaneen virkamiehen ja haun tai tietojen luovutuksen määränneen virkamiehen tunnus.
3. Lokitietoja ja asiakirjoja saadaan käyttää ainoastaan tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden valvontaan sekä tietojen eheyden ja tietoturvallisuuden varmistamiseen. Jäljempänä 40 artiklassa tarkoitettua seurantaa ja arviointia varten saadaan käyttää ainoastaan muita kuin henkilötietoja sisältäviä lokitietoja. Vertailupyynnön hyväksyttävyyden tarkistamisesta sekä tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden, tietojen eheyden ja tietoturvallisuuden valvonnasta vastaavilla toimivaltaisilla kansallisilla valvontaviranomaisilla on oikeus pyynnöstä tutustua näihin lokitietoihin tehtäviensä hoitamista varten.
37 artikla
Vastuu
1. Henkilöllä tai jäsenvaltiolla, jolle on aiheutunut vahinkoa lainvastaisesta tietojenkäsittelystä tai siitä, ettei jokin teko ole tämän asetuksen mukainen, on oikeus saada vahingosta vastuussa olevalta jäsenvaltiolta korvaus aiheutuneesta vahingosta. Kyseinen jäsenvaltio vapautetaan tästä vastuusta osittain tai kokonaan, jos se osoittaa, ettei se ole vastuussa vahingon aiheuttaneesta tapahtumasta.
2. Jos keskusjärjestelmälle aiheutuu vahinkoa siitä, että jokin jäsenvaltio ei ole noudattanut tämän asetuksen mukaisia velvoitteitaan, kyseinen jäsenvaltio on velvollinen korvaamaan tämän vahingon, paitsi jos ja siltä osin kuin virasto tai jokin toinen jäsenvaltio on jättänyt toteuttamatta kohtuulliset toimenpiteet vahingon syntymisen ehkäisemiseksi tai sen vaikutusten rajoittamiseksi mahdollisimman vähiin.
3. Jäsenvaltiota vastaan nostetut vahingonkorvauskanteet, jotka koskevat 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua vahinkoa, käsitellään vastaajana olevan jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
VIII LUKU
MUUTOKSET ASETUKSEEN (EU) N:o 1077/2011
38 artikla
Muutokset asetukseen (EU) N:o 1077/2011
Muutetaan asetus (EU) N:o 1077/2011 seuraavasti:
1.
Korvataan 5 artikla seuraavasti:
"5 artikla
Eurodac-järjestelmään liittyvät tehtävät
Virasto huolehtii Eurodacin osalta seuraavista tehtävistä:
a)
tehtävät, jotka sille on annettu Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten (kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta) annetun asetuksen (EU) N:o 603/2013. tehokkaaksi soveltamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 604/2013 (17); ja
b)
tehtävät, jotka liittyvät Eurodacin tekniseen käyttäjäkoulutukseen.
2.
Muutetaan 12 artiklan 1 kohta seuraavasti:
a)
Korvataan u ja v alakohta seuraavasti:
"u)
hyväksyy asetuksen (EU) N:o 603/2013 40 artiklan 1 kohdan mukaisen Eurodac-keskusjärjestelmän toiminnasta laaditun vuosikertomuksen;
v)
esittää huomautuksia Euroopan tietosuojavaltuutetun kertomuksista, jotka koskevat asetuksen (EY) N:o 1987/2006 45 artiklan 2 kohdan, asetuksen (EY) N:o 767/2008 42 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 603/2013 31 artiklan 2 kohdan nojalla tehtyjä tarkastuksia, ja huolehtii näiden tarkastusten johdosta suoritettavista asianmukaisista seurantatoimista;"
b)
Korvataan x alakohta seuraavasti:
"x)
kokoaa Eurodac-keskusjärjestelmän toimintaa koskevat tilastot asetuksen (EU) N:o 603/2013 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti;"
c)
Korvataan z alakohta seuraavasti:
"z)
huolehtii siitä, että vuosittain julkaistaan asetuksen (EU) N:o 603/2013 27 artiklan 2 kohdan mukainen luettelo yksiköistä;"
3.
Korvataan 15 artiklan 4 kohta seuraavasti:
"4. Europol ja Eurojust voivat osallistua tarkkailijoina hallintoneuvoston kokouksiin silloin, kun niissä käsitellään SIS II -järjestelmää koskevia, päätöksen 2007/533/YOS soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Europol voi osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijana myös silloin, kun niissä käsitellään viisumitietojärjestelmää koskevia, päätöksen 2008/633/YOS soveltamiseen liittyviä kysymyksiä tai Eurodac-järjestelmää koskevia, asetuksen (EU) N:o 603/2013 soveltamiseen liittyviä kysymyksiä."
4.
Muutetaan 17 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 5 kohdan g alakohta seuraavasti:
"g)
laadittava luottamuksellisuutta koskevat vaatimukset asetuksen (EY) N:o 1987/2006 17 artiklan, päätöksen 2007/533/YOS 17 artiklan, asetuksen (EY) N:o 767/2008 26 artiklan 9 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 603/2013 4 artiklan 4 kohdan noudattamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta henkilöstösääntöjen 17 artiklan soveltamista;"
b)
Korvataan 6 kohdan i alakohta seuraavasti:
"i)
seurannan ja arvioinnin tuloksiin perustuvat kertomukset kunkin 12 artiklan 1 kohdan t alakohdassa tarkoitetun laaja-alaisen tietojärjestelmän teknisestä toiminnasta ja 12 artiklan 1 kohdan u alakohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen Eurodac-keskusjärjestelmän toiminnasta;"
5.
Korvataan 19 artiklan 3 kohta seuraavasti:
"3. Europol ja Eurojust voivat kumpikin nimittää yhden edustajan SIS II:n neuvoa-antavaan ryhmään. Europol voi nimittää edustajan myös viisumitietojärjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään ja Eurodac-järjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään."
IX LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
39 artikla
Kustannukset
1. Keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin perustamiseen ja toimintaan liittyvät kustannukset katetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.
2. Kukin jäsenvaltio vastaa omien kansallisten yhteyspisteidensä sekä niiden ja keskusjärjestelmän välisistä yhteyksistä aiheutuvista kustannuksista.
3. Kunkin jäsenvaltion ja Europolin on omalla kustannuksellaan perustettava tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi vaadittava tekninen infrastruktuuri ja ylläpidettävä sitä sekä vastattava kustannuksista, joita niille aiheutuu pyynnöistä, jotka koskevat sormenjälkitietojen vertailua Eurodac-tietoihin 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten.
40 artikla
Vuosikertomus: seuranta ja arviointi
1. Virasto antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle vuosikertomuksen keskusjärjestelmän toiminnasta, myös sen teknisestä toiminnasta ja turvallisuudesta. Vuosikertomuksessa on oltava tiedot Eurodacin hallinnosta ja suorituskyvystä suhteessa kunkin 2 kohdassa tarkoitetun tavoitteen osalta ennalta määriteltyihin määrällisiin indikaattoreihin.
2. Virasto varmistaa, että käytettävissä on menettelyjä, joiden avulla voidaan seurata keskusjärjestelmän toimintaa suhteessa tuloksia, kustannustehokkuutta ja palvelujen laatua koskeviin tavoitteisiin.
3. Virastolla on oltava teknistä ylläpitoa, raportointia ja tilastointia varten käytössään tarvittavat tiedot keskusjärjestelmässä suoritetusta tietojenkäsittelystä.
4. Viimeistään 20 päivänä heinäkuuta 2018 ja sen jälkeen neljän vuoden välein komissio laatii Eurodacin toiminnasta yleisarvioinnin, jossa tarkastellaan sen tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja vaikutusta perusoikeuksiin, myös sitä, onko tietojen käyttö lainvalvontatarkoituksessa johtanut tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden välilliseen syrjintään, sekä arvioidaan toiminnan perustana olevien periaatteiden pätevyyttä ja tästä aiheutuvia seurauksia tulevan toiminnan kannalta, ja antaa mahdollisesti tarvittavat suositukset. Komissio toimittaa arvioinnin Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Jäsenvaltioiden on toimitettava virastolle ja komissiolle 1 kohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen laatimiseen tarvittavat tiedot.
6. Viraston, jäsenvaltioiden ja Europolin on toimitettava komissiolle 4 kohdassa säädetyn yleisarvioinnin laatimiseen tarvittavat tiedot. Nämä tiedot eivät saa vaarantaa toimintamenetelmiä eikä niihin saa sisältyä tietoja, jotka paljastavat nimettyjen viranomaisten lähteitä, henkilöstön jäseniä tai tutkimuksia.
7. Kunkin jäsenvaltion ja Europolin on arkaluonteisten tietojen julkistamista koskevaa kansallista lainsäädäntöä noudattaen laadittava vuosittain kertomukset, jotka koskevat lainvalvontatarkoituksessa suoritetun sormenjälkitietojen ja Eurodac-tietojen välisen vertailun vaikuttavuutta ja jotka sisältävät tietoja ja tilastotietoja seuraavista:
-
vertailun tarkka tarkoitus, mukaan lukien terrorismirikoksen tai muun vakavan rikoksen nimike,
-
esitetyt syyt perusteltuun epäilyyn,
-
tämän asetuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti esitetyt perustellut syyt siihen, että ei suoriteta päätöksen 2008/615/YOS mukaisia vertailuja muiden jäsenvaltioiden tietoihin,
-
vertailupyyntöjen lukumäärä,
-
henkilöiden tunnistamiseen johtaneiden tapausten lukumäärä ja tyypit, ja
-
poikkeuksellisissa kiireellisissä tapauksissa sovellettavan menettelyn tarve ja käyttö, mukaan lukien tapaukset, joissa tarkastava viranomainen on jälkikäteen tehtävän tarkistuksen seurauksena todennut kiireellisen menettelyn perusteettomaksi.
Jäsenvaltioiden ja Europolin vuosittaiset kertomukset toimitetaan komissiolle ennen seuraavan vuoden kesäkuun 30 päivää.
8. Komissio kokoaa 7 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden ja Europolin vuosittaisten kertomusten perusteella ja 4 kohdassa tarkoitetun yleisarvioinnin lisäksi vuosittain kertomuksen Eurodaciin pääsystä lainvalvontatarkoituksessa ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle.
41 artikla
Seuraamukset
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikesta keskusjärjestelmään tallennettujen tietojen käsittelystä 1 artiklassa säädetyn Eurodacin tarkoituksen vastaisesti määrätään seuraamuksia, myös kansallisen lainsäädännön mukaisia hallinnollisia ja/tai rikosoikeudellisia seuraamuksia, jotka ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
42 artikla
Alueellinen soveltamisala
Tämän asetuksen säännöksiä ei sovelleta alueella, jolla ei sovelleta asetusta (EU) N:o 604/2013.
43 artikla
Ilmoitukset nimetyistä viranomaisista ja tarkastavista viranomaisista
1. Kunkin jäsenvaltion on viimeistään 20 päivänä lokakuuta 2013 ilmoitettava komissiolle nimetyt viranomaisensa, 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut operatiiviset yksiköt ja tarkastavat viranomaisensa, ja sen on ilmoitettava viipymättä niitä koskevista muutoksista.
2. Europolin on viimeistään 20 päivänä lokakuuta 2013 ilmoitettava komissiolle nimetty viranomaisensa, tarkastava viranomaisensa ja nimeämänsä kansallinen yhteyspiste, ja sen on ilmoitettava viipymättä niitä koskevista muutoksista.
3. Komissio julkaisee 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tiedot vuosittain Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sähköisessä julkaisussa, joka on saatavilla verkossa ja joka päivitetään viivytyksettä.
44 artikla
Siirtymäsäännös
Asetuksen (EY) N:o 2725/2000 12 artiklan mukaisesti keskusjärjestelmässä suojatuilta tiedoilta on poistettava suojaus ja ne on varustettava merkinnällä tämän asetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti 20 päivänä heinäkuuta 2015.
45 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY) N:o 2725/2000 ja asetus (EY) N:o 407/2002 20 päivänä heinäkuuta 2015.
Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä III olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
46 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tätä asetusta sovelletaan 20 päivänä heinäkuuta 2015.
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja virastolle heti, kun ne ovat toteuttaneet tekniset järjestelyt tietojen siirtämiseksi keskusjärjestelmään, ja joka tapauksessa viimeistään 20 päivänä heinäkuuta 2015.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
Tehty Brysselissä 26 päivänä kesäkuuta 2013.