NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 560/2014
ze dne 6. května 2014
o založení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 187 a čl. 188 první odstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě společných technologických iniciativ byla původně stanovena v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (2).
(2)
Konkrétní partnerství veřejného a soukromého sektoru, která se mají podporovat, stanovilo rozhodnutí Rady 2006/971/ES (3).
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (4) zavedlo Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „Horizont 2020“). Horizont 2020 usiluje o dosažení většího dopadu na výzkum a inovace spojením Horizontu 2020 s prostředky soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, kde mohou výzkum a inovace přispívat k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti, mobilizovat soukromé investice a napomoci ke zvládnutí společenských výzev. Základem těchto partnerství by měly být dlouhodobé závazky, včetně vyváženého příspěvku všech partnerů, partnerství by měla být kontrolovatelná, pokud jde o dosažení jejich cílů, a měla by být v souladu se strategickými cíli Unie v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. Řízení a fungování těchto partnerství by mělo být otevřené, transparentní, efektivní a účelné a umožňovat zapojení široké škály zúčastněných stran působících v jejich konkrétních oblastech. V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 může mít účast Unie v těchto partnerstvích formu finančních příspěvků pro společné podniky založené na základě článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES.
(4)
V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 a s rozhodnutím Rady 2013/743/EU (5) lze společným podnikům zřízeným v rámci Horizontu 2020 poskytovat podporu za podmínek uvedených v tomto rozhodnutí.
(5)
Sdělení Komise nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), schválené Evropským parlamentem a Radou, zdůrazňuje nutnost vytvořit příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací, aby se v Unii dosáhlo inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění.
(6)
Bio-based Industries Consortium (konsorcium průmyslu založeného na biotechnologiích, dále jen „BIC“) na základě rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami z veřejného a soukromého sektoru vypracovalo dokument obsahující vizi a strategický program pro inovace a výzkum. Strategický program pro inovace a výzkum popisuje hlavní technologické a inovační problémy, jež je potřeba překonat, aby bylo v Evropě možno vybudovat udržitelný a konkurenceschopný průmysl založený na biotechnologiích, a určuje činnosti zaměřené na výzkum, demonstrace a zavádění, které musí společná technologická iniciativa uskutečnit v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
(7)
BIC je nezisková organizace, která byla vytvořena k tomu, aby zastupovala průmyslovou skupinu podporující společnou technologickou iniciativu v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Její členská základna pokrývá celý biotechnologický hodnotový řetězec a skládá se z velkých průmyslových odvětví, malých a středních podniků, regionálních seskupení, evropských obchodních sdružení, a dále evropských technologických platforem. Cílem BIC je zajistit a podporovat technologický a hospodářský rozvoj průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě. O členství mohou požádat všechny zúčastněné subjekty podél biotechnologického hodnotového řetězce se zájmem o účast v této organizaci. BIC uplatňuje obecné zásady otevřenosti a transparentnosti členství, a tak zajišťuje široké zapojení odvětví.
(8)
Účastníkem nebo koordinátorem vybraných projektů se může stát jakýkoli způsobilý orgán.
(9)
Sdělení Komise ze dne 13. února 2012 nazvané „Inovace pro udržitelný růst: biohospodářství pro Evropu“, a zejména jeho akční plán vyzývá ke zřízení partnerství veřejného a soukromého sektoru, které by podporovalo vznik udržitelného a konkurenceschopného průmyslu a hodnotových řetězců založených na biotechnologiích v Evropě. S ohledem na přechod směrem k „post-ropné“ společnosti se sdělení snaží o lepší integraci odvětví výroby a zpracování biomasy tak, aby bylo možno sladit zajišťování potravin a omezené zdroje přírodního bohatství a ekologické cíle s využitím biomasy k průmyslovým a energetickým účelům.
(10)
Sdělení Komise ze dne 10. října 2012 nazvané „Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu“ potvrzuje strategický význam průmyslu založeného na biotechnologiích pro budoucí konkurenceschopnost Evropy, jak se uvádí ve sdělení Komise ze dne 21. prosince 2007 nazvaném „Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu“, a zdůrazňuje potřebu společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
(11)
Průmysl založený na biotechnologiích a jeho hodnotové řetězce čelí složitým a zásadním technologickým a inovačním výzvám. Jako vznikající odvětví musí průmysl založený na biotechnologiích překonávat rozptýlenost technických kapacit a omezený charakter veřejně přístupných údajů o skutečné dostupnosti zdrojů tak, aby bylo možno vybudovat udržitelné a konkurenceschopné hodnotové řetězce. Aby se s těmito výzvami bylo možno vyrovnat, musí se na evropské úrovni soustředěným a soudržným způsobem dosáhnout kritického množství z hlediska rozsahu činností, excelence a potenciálu pro inovace.
(12)
Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla mírnit různé typy selhání trhu, která odrazují soukromé investice do předvýrobního výzkumu, demonstrací a zavádění v oblasti průmyslu založen na biotechnologiích v Evropě. Zejména by měla zajistit dostupnost spolehlivé dodávky biomasy, přičemž bude brát v potaz další konkurenční společenské a ekologické požadavky, a podporovat rozvoj moderních zpracovatelských technologií, rozsáhlých demonstrací a politických nástrojů, čímž se sníží riziko pro soukromé investice do výzkumu a inovací při vývoji udržitelných a konkurenceschopných výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(13)
Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla být partnerstvím veřejného a soukromého sektoru, jehož cílem je zvýšení investic do rozvoje udržitelného průmyslového odvětví založeného na biotechnologiích v Evropě. Měla by evropským občanům nabídnout ekologické a socioekonomické přínosy, zvýšit konkurenceschopnost Evropy a přispívat k tomu, aby Evropa získala klíčové postavení ve výzkumu, demonstracích a zavádění pokročilých výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(14)
Cílem společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích je realizovat v Evropě program výzkumu a inovací, který posoudí dostupnost obnovitelných biologických zdrojů použitelných při výrobě biologických materiálů, a na tomto základě podporovat zřízení udržitelných biotechnologických hodnotových řetězců. Tyto činnosti by se měly provádět prostřednictvím spolupráce mezi zúčastněnými subjekty podél celých biotechnologických hodnotových řetězců, včetně odvětví primární produkce a zpracovatelského průmyslu, obchodních značek, malých a středních podniků, výzkumných a technologických středisek a univerzit.
(15)
Ambice a rozsah cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích, rozsah finančních a technických zdrojů, které je třeba mobilizovat, a potřeba zajistit efektivní koordinaci a součinnost zdrojů a financování vyžadují zapojení Unie. Proto by se jako právní subjekt měl zřídit společný podnik pro provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích (dále jen „společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích“).
(16)
Cíle společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by se mělo dosáhnout prostřednictvím podpory výzkumu a inovací tak, že se sdruží zdroje z veřejného a soukromého sektoru. Za tímto účelem by měl tento společný podnik organizovat výzvy k předkládání návrhů na podporu výzkumu, demonstrací a zavádění.
(17)
Pro zajištění maximálního dopadu by měl společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích rozvinout úzkou součinnost s jinými programy Unie v oblastech, jako je vzdělávání, životní prostředí, konkurenceschopnost a malé a střední podniky, a s fondy politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova, což může konkrétně přispět k posílení vnitrostátního a regionálního výzkumného a inovačního potenciálu v rámci strategií inteligentní specializace.
(18)
Horizont 2020 by měl přispět k překonání propasti v oblasti výzkumu a inovací v Unii podporou součinnosti s evropskými strukturálními a investičními fondy. Společný podnik BBI by proto měl usilovat o rozvoj úzkých vztahů s evropskými strukturálními a investičními fondy, které mohou pomoci konkrétně k posílení místních, regionálních a celostátních schopností, pokud jde o výzkum a inovace v oblasti působnosti společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, a podpořit úsilí o inteligentní specializaci.
(19)
Zakládajícími členy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měly být Unie a BIC.
(20)
Organizační a provozní pravidla společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měla být upravena v jeho stanovách, které jsou součástí tohoto nařízení.
(21)
BIC vyjádřilo písemnou formou svůj souhlas s prováděním výzkumných činností v oblasti společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, a to v rámci struktury dobře přizpůsobené povaze partnerství mezi soukromým a veřejným sektorem. Je vhodné, aby BIC vyjádřilo souhlas se stanovami uvedenými v příloze k tomuto nařízení podpisem dopisu vyjadřujícího souhlas.
(22)
V zájmu dosažení svých cílů by společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích měl poskytovat finanční podporu příslušných akcí prostřednictvím otevřených a transparentních postupů, hlavně ve formě grantů poskytovaných účastníkům na základě otevřených a konkurenceschopných výzev k podávání návrhů.
(23)
Příspěvky jiných členů než Unie by se neměly omezovat na správní náklady společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a na spolufinancování vyžadované k provádění akcí v oblasti výzkumu a inovací podporovaných tímto společným podnikem. Měly by týkat i dalších činností, které mají vykonávat, jak jsou popsány v plánu dalších činností. Pro získání náležitého přehledu o pákovém efektu by měly tyto další činnosti představovat příspěvky k širší společné technologické iniciativě zaměřené na průmysl založený na biotechnologiích.
(24)
Účast na nepřímých akcích financovaných společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích by měla být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (6). Tento společný podnik by navíc měl zajistit soudržné používání těchto pravidel na základě příslušných opatření přijatých Komisí.
(25)
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl k zajištění otevřenosti, transparentnosti a k usnadnění účasti rovněž využívat elektronické prostředky spravované Komisí. Výzvy k podávání návrhů jím iniciované by proto měly být zveřejňovány rovněž na jednotném portálu pro účastníky a dále i prostřednictvím jiných elektronických prostředků Horizontu 2020 pro šíření informací spravovaných Komisí. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl dále ve vhodném formátu a v intervalech odpovídajících povinnostem Komise v oblasti podávání zpráv zpřístupňovat příslušné údaje mimo jiné o návrzích, žadatelích, grantech a účastnících, aby byly zahrnuty do Komisí spravovaných elektronických systémů Horizontu 2020 pro podávání zpráv a šíření informací.
(26)
Finanční příspěvek Unie do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s příslušnými pravidly pro nepřímé řízení stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(27)
V zájmu zjednodušení by měla být pro všechny strany snížena administrativní zátěž. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Audity příjemců finančních prostředků Unie podle tohoto nařízení by měly být prováděny v souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013.
(28)
Finanční zájmy Unie a ostatních členů společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měly být chráněny pomocí přiměřených opatření uplatňovaných v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(29)
Interní auditor Komise by měl vykonávat vůči společnému podniku pro průmysl založený na biotechnologiích stejné pravomoci jako vůči Komisi.
(30)
S ohledem na zvláštní povahu a na současné postavení společných podniků a za účelem zajištění kontinuity se sedmým rámcovým programem by společné podniky i nadále měly podléhat oddělenému udělování absolutoria. Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by proto měl absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích vztahovat Evropský parlament na základě doporučení Rady. Požadavky na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by se tedy neměly uplatňovat na finanční příspěvek Unie do tohoto společného podniku, měly by však být v maximální možné míře sladěny s požadavky na subjekty podle článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(31)
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl fungovat otevřeným a transparentním způsobem, přičemž by měl včas poskytovat všechny náležité informace svým příslušným orgánům a propagovat své činnosti, včetně činností v oblasti poskytování informací a jejich šíření mezi širší veřejnost. Jednací řád orgánů tohoto společného podniku by měl být zveřejněn.
(32)
S cílem usnadnit zřízení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by Komise měla být odpovědná za jeho zřízení a počáteční provoz až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
(33)
S ohledem na cíl Horizontu 2020, jímž je dosažení většího zjednodušení a soudržnosti, by veškeré výzvy k podávání návrhů v rámci společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích měly zohledňovat dobu trvání Horizontu 2020.
(34)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení průmyslového výzkumu a inovací v celé Unii prováděním společné iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích příslušným společným podnikem, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu zamezení zdvojení, zachování kritického množství a zajištění optimálního využití veřejných finančních prostředků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Založení
1. Za účelem provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích se zakládá společný podnik ve smyslu článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích“), a to na období do 31. prosince 2024. Výzvy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích k podávání návrhů se v zájmu zohlednění doby trvání Horizontu 2020 zveřejní nejpozději 31. prosince 2020. V řádně odůvodněných případech lze výzvy k podávání návrhů zveřejňovat až do 31. prosince 2021.
2. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích je subjektem, který je pověřen realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru, uvedeným v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má právní subjektivitu. Ve všech členských státech má nejširší právní způsobilost, jakou jejich právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
4. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má sídlo v Bruselu v Belgii.
5. Stanovy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Cíle
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má tyto cíle:
a)
přispívat k provádění nařízení Evropského parlamentu a (EU) č. 1291/2013, a zejména části III rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
přispívat k cílům společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích směřujícím k ekonomice, která účinněji využívá zdroje a je udržitelná a nízkouhlíková, a zvyšování hospodářského růstu a zaměstnanosti, zejména ve venkovských oblastech, a to rozvojem udržitelného a konkurenceschopného průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě, který se opírá o pokročilé biorafinérie, jež jsou zásobovány biomasou z udržitelných zdrojů, a zejména:
i)
demonstrovat technologie, které umožňují vytvářet nové chemické základní bloky, nové materiály a nové spotřební výrobky z evropské biomasy a které nahrazují potřebu vstupů na bázi fosilních zdrojů energie,
ii)
vypracovat obchodní modely, které integrují hospodářské subjekty podél celého hodnotového řetězce od dodávky biomasy do biorafinérií až po spotřebitele biologických materiálů, chemikálií a paliv, a to mimo jiné pomocí vytváření nových meziodvětvových vazeb a podpory meziodvětvových sdružení, a
iii)
zřídit vzorové biorafinérie, které budou zavádět technologie a obchodní modely pro biologické materiály, chemikálie a paliva a demonstrovat zlepšování v oblasti nákladů a výkonnosti na úrovně, jež budou konkurenceschopné s alternativami založenými na využívání fosilních zdrojů.
Článek 3
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie, včetně příspěvků ESVO, na správní a provozní výdaje společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích činí až 975 000 000 EUR. Příspěvek Unie je hrazen z prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených na zvláštní program, kterým se provádí Horizont 2020, zřízený rozhodnutím 743/2013/EU, v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bodem iv) a články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 pro subjekty uvedené v článku 209 uvedeného nařízení.
2. Ujednání o finančním příspěvku Unie se stanoví v pověřovací dohodě a v ročních dohodách o poukázání finančních prostředků, které budou uzavřeny Komisí jednající jménem Unie a společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích.
3. Pověřovací dohoda uvedená v odstavci 2 tohoto článku se zabývá prvky stanovenými v čl. 58 odst. 3 a článcích 60 a 61 nařízení (ES, Euratom) č. 966/2012 a v článku 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a mimo jiné i těmito prvky:
a)
požadavky na příspěvek společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích v souvislosti s příslušnými výkonnostními ukazateli stanovenými v příloze II rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
požadavky na příspěvek společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích s ohledem na monitorování uvedené v příloze III rozhodnutí 2013/743/EU;
c)
zvláštními výkonnostními ukazateli týkajícími se fungování společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích;
d)
ujednáními o poskytování údajů potřebných k zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření informací a podávání zpráv, a to jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
e)
ustanoveními pro zveřejňování výzev k podávání návrhů společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
f)
využíváním lidských zdrojů a změnami v těchto zdrojích, zejména náborem podle funkčních skupin, platových tříd a kategorií, prováděním změn zařazení a jakýmikoli změnami počtu zaměstnanců.
Článek 4
Příspěvky jiných členů než Unie
1. Jiní členové společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích než Unie poskytnou během období stanoveného v článku 1 celkový příspěvek ve výši nejméně 2 730 000 000 EUR nebo zajistí, aby takový příspěvek poskytly jejich ustavující subjekty.
2. Příspěvky uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje:
a)
příspěvky do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jak jsou stanoveny v čl. 12 odst. 2 a odst. 3 písm. b) a c) stanov;
b)
věcné příspěvky v hodnotě nejméně 1 755 000 000 EUR od jiných členů než od Unie nebo jejich ustavujících subjektů během období stanoveného v článku 1, jež sestávají z nákladů, které jim vznikly při provádění dalších činností mimo pracovní plán společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jež přispívají k dosažení cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Podporu na tyto náklady lze získat z jiných programů financování Unie, v souladu s platnými pravidly a postupy. V takových případech nesmí financování Unie nahrazovat věcné příspěvky jiných členů než Unie nebo jejich ustavujících subjektů.
Náklady uvedené v písmeni b) nejsou způsobilé pro finanční podporu ze strany společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích. Odpovídající činnosti jsou stanoveny v ročním plánu dalších činností, v němž je uvedena předpokládaná hodnota těchto příspěvků.
3. Jiní členové společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích než Unie do 31. ledna každého roku podají správní radě tohoto společného podniku zprávu o hodnotě příspěvků uvedených v odstavci 2 za každý z předchozích rozpočtových roků. Včas je o nich informována i skupina zástupců států.
4. Pro účely ocenění příspěvků uvedených v odst. 2 písm. b) tohoto článku a čl. 12 odst. 3 písm. c) stanov se náklady stanovují pomocí obvyklých postupů účtování nákladů dotčených subjektů, platných účetních standardů země, v níž je subjekt usazen, a podle platných mezinárodních účetních standardů a mezinárodních standardů finančního výkaznictví. Náklady osvědčuje nezávislý externí auditor, kterého jmenuje dotčený subjekt. V případě nejistoty vyplývající z uvedeného osvědčení může společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích způsob ocenění příspěvků ověřit. Pro účely tohoto nařízení neaudituje náklady na dodatečné činnosti tento společný podnik ani jiný subjekt Unie.
5. Komise může finanční příspěvek Unie do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích ukončit, úměrně snížit nebo pozastavit nebo zahájit postup likvidace uvedený v čl. 20 odst. 2 stanov, pokud takoví členové nebo jejich ustavující subjekty příspěvky uvedené v odstavci 2 tohoto článku neposkytují nebo je poskytují pouze částečně či se zpožděním. Rozhodnutí Komise nebrání hrazení způsobilých nákladů, které členům vznikly dříve, než bylo uvedené rozhodnutí uvedenému společnému podniku oznámeno.
Článek 5
Finanční pravidla
Aniž je dotčen článek 12 tohoto nařízení, společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích přijme svá vlastní finanční pravidla v souladu s článkem 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 110/2014 (9).
Článek 6
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se vztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (10) (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád“) a pravidla přijatá společně orgány Unie pro účely uplatňování služebního řádu a pracovního řádu.
2. Správní rada vykonává ve vztahu k zaměstnancům společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích pravomoci, které služební řád svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada přijme podle článku 110 služebního řádu rozhodnutí na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenést na další osoby.
Vyžadují-li to zvláštní okolnosti, může správní rada rozhodnout o dočasném pozastavení přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a těchto pravomocí jím přenesených na další osoby. V takovém případě vykonává pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování správní rada sama, nebo je přenese na některého ze svých členů nebo ze zaměstnanců společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích pravomoci, kromě výkonného ředitele.
3. Správní rada přijímá vhodná prováděcí pravidla k služebnímu řádu a pracovnímu řádu v souladu s článkem 110 služebního řádu.
4. Personální zdroje se určí podle plánu pracovních míst společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, kde je uveden počet dočasných pracovních míst podle funkčních skupin a platových tříd a počet smluvních zaměstnanců vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky, v souladu s ročním rozpočtem tohoto podniku.
5. Zaměstnance společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích tvoří dočasní zaměstnanci a smluvní zaměstnanci.
6. Veškeré výdaje na zaměstnance nese společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 7
Vyslaní národní odborníci a stážisté
1. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích může využívat vyslaných národních odborníků a stážistů, kteří nejsou zaměstnanci tohoto společného podniku. Počet vyslaných národních odborníků vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky se doplní k informacím o zaměstnancích uvedeným v čl. 6 odst. 4 v souladu s ročním rozpočtem.
2. Správní rada přijme rozhodnutí, jímž stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a pro využívání stážistů.
Článek 8
Výsady a imunity
Na společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích a jeho zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Odpovědnost společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích
1. Smluvní odpovědnost společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se řídí příslušnými smluvními ustanoveními a právem rozhodným pro danou dohodu, rozhodnutí nebo smlouvu.
2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států škodu způsobenou jeho zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
3. Veškeré platby společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích týkající se odpovědnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 a výdaje a náklady vzniklé v souvislosti s touto odpovědností jsou považovány za výdaje tohoto společného podniku a jsou hrazeny z jeho zdrojů.
4. Za plnění svých závazků odpovídá výhradně společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 10
Pravomoc Soudního dvora Evropské unie a rozhodné právo
1. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat:
a)
na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené v dohodách a smlouvách uzavřených společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích nebo v jeho rozhodnutích;
b)
ve sporech týkajících se náhrady škody způsobené zaměstnanci společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích při výkonu jejich povinností;
c)
v jakémkoli sporu mezi společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích a jeho zaměstnanci v mezích a za podmínek stanovených v služebním řádu a pracovním řádu.
2. Pokud jde o záležitosti, na něž se nevztahuje toto nařízení ani jiné právní akty Unie, použije se právo státu, ve kterém se nachází sídlo společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2017 provede Komise za pomoci nezávislých odborníků průběžné hodnocení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích. O tomto hodnocení vypracuje Komise zprávu, obsahující závěry hodnocení a připomínky Komise. Komise zprávu zašle Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017. Výsledky průběžného hodnocení tohoto společného podniku se zohlední v důkladném posouzení a v průběžném hodnocení podle článku 32 nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Na základě závěrů průběžného hodnocení uvedeného v odstavci 1 tohoto článku může Komise jednat v souladu s čl. 4 odst. 5 nebo přijmout jiná vhodná opatření.
3. Do šesti měsíců od likvidace společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, avšak nejpozději do dvou let od zahájení postupu likvidace podle článku 20 stanov, provede Komise závěrečné hodnocení tohoto společného podniku. Výsledky závěrečného hodnocení se předloží Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 12
Absolutorium
Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU. Euratom) č. 966/2012 uděluje absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích Evropský parlament na základě doporučení Rady v souladu s postupem stanoveným ve finančních pravidlech tohoto společného podniku.
Článek 13
Následné audity
1. Následné audity výdajů na nepřímé akce provádí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1291/2013 jako součást nepřímých akcí Horizontu 2020.
2. Komise se může rozhodnout, že audity uvedené v odstavci 1 tohoto článku provede sama. V tom případě postupuje v souladu s příslušnými pravidly, zejména s nařízeními (EU, Euratom) č. 966/2012, (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013.
Článek 14
Ochrana finančních zájmů členů
1. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích umožní zaměstnancům Komise a jiným osobám pověřeným tímto společným podnikem nebo Komisí, jakož i Účetnímu dvoru přístup do svých prostor a zařízení a ke všem informacím včetně informací v elektronické podobě, které potřebují k provádění auditů.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12) s cílem stanovit, zda v souvislosti s dohodou, rozhodnutím nebo smlouvou týkajícími se financování podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohody, rozhodnutí a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích, Účetní dvůr a OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
4. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích prostřednictvím vhodných interních a externích kontrol zajistí, aby byly náležitě chráněny finanční zájmy jeho členů.
5. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13). Tento společný podnik přijme opatření nezbytná k usnadnění vnitřního vyšetřování prováděného úřadem OLAF.
Článek 15
Důvěrnost
Aniž je dotčen článek 16, zajistí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích ochranu citlivých informací, jejichž zveřejnění by mohlo poškodit zájmy jeho členů nebo účastníků podílejících se na činnostech tohoto společného podniku.
Článek 16
Transparentnost
1. Na dokumenty společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14).
2. Správní rada společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích může přijmout praktická opatření k provádění nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Aniž je dotčen článek 10 tohoto nařízení, lze proti rozhodnutím přijatým společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 podat stížnost veřejnému ochránci práv za podmínek stanovených v článku 228 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 17
Pravidla pro účast a šíření výsledků
Na akce financované společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích se použije nařízení (EU) č. 1290/2013. V souladu s uvedeným nařízením se tento společný podnik považuje za financující subjekt a poskytuje finanční podporu nepřímým akcím, jak je stanoveno v článku 1 stanov.
Článek 18
Podpora ze strany hostitelského státu
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích a stát, kde se nachází jeho sídlo, mohou uzavřít správní dohodu o výsadách a imunitách a další podpoře, jež tento stát tomuto společnému podniku poskytne.
Článek 19
Počáteční kroky
1. Komise odpovídá za zřízení a počáteční provoz společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Ve spolupráci s ostatními členy a se zapojením příslušných orgánů tohoto společného podniku provádí Komise v souladu s právem Unie všechny nezbytné činnosti.
2. Za tímto účelem:
a)
do doby, než se výkonný ředitel po jmenování správní radou podle článku 8 stanov ujme svých povinností, může Komise jmenovat úředníka Komise, aby působil jako dočasný výkonný ředitel a vykonával úkoly svěřené výkonnému řediteli, jemuž může být nápomocen omezený počet úředníků Komise;
b)
odchylně od čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení vykonává dočasný ředitel pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování;
c)
může Komise dočasně přidělit omezený počet svých úředníků.
3. Dočasný výkonný ředitel může schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v ročním rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat smlouvy a dohody a přijímat rozhodnutí, včetně smluv se zaměstnanci, po přijetí plánu pracovních míst tohoto společného podniku.
4. Dočasný výkonný ředitel se souhlasem výkonného ředitele společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a s výhradou schválení správní radou určí den, kdy bude mít tento společný podnik kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Od tohoto dne se Komise zdrží přijímání závazků a provádění plateb za činnosti tohoto společného podniku.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. května 2014.
NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 560/2014,
annettu 6 päivänä toukokuuta 2014,
biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen perustamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 187 artiklan ja 188 artiklan ensimmäisen kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa toteutettavista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista säädettiin alun perin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY (2).
(2)
Neuvoston päätöksessä 2006/971/EY (3) määriteltiin tuettavat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet.
(3)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (4) perustettiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma ”Horisontti 2020” (2014-2020), jäljempänä ’Horisontti 2020 -puiteohjelma’, jolla pyritään aikaansaamaan nykyistä suurempi vaikutus tutkimukseen ja innovointiin yhdistämällä Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja yksityiseltä sektorilta saatavaa rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien puitteissa sellaisilla keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää Euroopan unionin laajempia kilpailukykytavoitteita, vauhdittaa yksityisiä investointeja ja auttaa vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin. Tällaisten kumppanuuksien olisi perustuttava pitkäaikaiseen sitoutumiseen, kaikkien kumppaneiden tasapuolinen rahoitusosuus mukaan luettuna, niiden pitäisi olla vastuussa omien tavoitteidensa saavuttamisesta ja ne olisi sovitettava yhteen unionin strategisten tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotavoitteiden kanssa. Tällaisten kumppanuuksien hallinnon ja toteutuksen olisi oltava avointa, läpinäkyvää, vaikuttavaa ja tehokasta ja annettava monenlaisille erityisaloillaan aktiivisille sidosryhmille mahdollisuus osallistua. Asetuksen (EU) N:o 1291/2013 mukaisesti unioni voi osallistua näihin kumppanuuksiin myöntämällä unionin rahoitustukea yhteisyrityksille, jotka on perustettu päätöksen N:o 1982/2006/EY mukaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan nojalla.
(4)
Asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja neuvoston päätöksen 2013/743/EU (5) mukaisesti tukea voidaan myöntää Horisontti 2020 -puiteohjelman nojalla perustetuille yhteisyrityksille kyseisessä päätöksessä määrättyjen edellytysten mukaisesti.
(5)
Komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020 - Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”, jäljempänä ’Eurooppa 2020 -strategia’, jonka sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat hyväksyneet, korostetaan tarvetta luoda suotuisat olosuhteet osaamiseen ja innovointiin kohdistuville investoinneille älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi unionissa.
(6)
Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteenliittymä, jäljempänä ’BIC’, laati pohdinta-asiakirjan ja strategisen innovointi- ja tutkimuslinjauksen, jotka perustuvat julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmien laajaan kuulemiseen. Strategisessa innovointi- ja tutkimuslinjauksessa kuvataan tärkeimmät teknologian ja innovoinnin haasteet, jotka on ratkaistava, jotta voidaan kehittää kestävät ja kilpailukykyiset biopohjaiset teollisuudenalat Eurooppaan, sekä määritellään biopohjaisia teollisuudenaloja koskevalla yhteisellä teknologia-aloitteella toteutettavat tutkimus-, demonstraatio- ja käyttöönottotoimet, jäljempänä ’BBI-aloite’.
(7)
BIC on voittoa tavoittelematon organisaatio, joka on perustettu edustamaan BBI-aloitetta tukevaa yritysryhmää. Sen jäsenistö koostuu suurista teollisuuslaitoksista, pienistä ja keskisuurista yrityksistä (pk-yritykset), alueellisista klustereista, eurooppalaisista elinkeinoelämän järjestöistä ja eurooppalaisista teknologiayhteisöistä, ja kattaa näin biopohjaisten teollisuudenalojen koko arvoketjun. BICin tavoitteena on turvata Euroopan biopohjaisten teollisuudenalojen teknologinen ja taloudellinen kehitys ja edistää sitä. Mitkä tahansa sidosryhmät biopohjaisten teollisuudenalojen arvoketjussa voivat halutessaan hakea sen jäsenyyttä. BIC noudattaa jäsenyyspolitiikassaan yleisiä avoimuuden ja läpinäkyvyyden periaatteita, millä se varmistaa laajan eri alan toimijoiden mukanaolon.
(8)
Mikä tahansa tukikelpoinen laitos voi ryhtyä osallistujaksi valittuihin hankkeisiin tai niiden koordinaattoriksi.
(9)
Komission 13 päivänä helmikuuta 2012 antamassa tiedonannossa ”Innovointistrategia kestävää kasvua varten: biotalousstrategia Euroopalle” ja erityisesti siihen sisältyvässä biotalouden toimintasuunnitelmassa kehotetaan perustamaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia tukemaan kestävien ja kilpailukykyisten biopohjaisten teollisuudenalojen ja arvoketjujen luomista Eurooppaan. Tiedonannolla pyritään, siirryttäessä maaöljykauden jälkeiseen yhteiskuntaan, nykyistä tehokkaampaan biomassan tuotantosektorin ja jalostussektorin yhdistämiseen tarkoituksena ratkaista elintarviketurvaan, luonnonvarojen niukkuuteen ja ympäristötavoitteisiin liittyviä kysymyksiä biomassan käytöllä teollisuudessa ja energian tuottamisessa.
(10)
Komission 10 päivänä lokakuuta 2012 antamassa tiedonannossa ”Vahvempi eurooppalainen teollisuus talouden kasvua ja elpymistä varten” vahvistetaan 21 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission tiedonannossa ”Aloite edelläkävijämarkkinoiden luomiseksi Eurooppaan” todettu biopohjaisten teollisuudenalojen strateginen merkitys Euroopan kilpailukyvylle tulevaisuudessa, sekä painotetaan BBI-aloitteen tarvetta.
(11)
Biopohjaisilla teollisuudenaloilla ja niiden arvoketjuilla on edessään monimutkaisia ja huomattavia teknologisia ja innovointihaasteita. Koska biopohjaiset teollisuudenalat ovat vasta kehittymässä, niiden on ratkaistava ongelmat, jotka liittyvät teknisen asiantuntemuksen hajanaisuuteen ja tosiasiallisesti saatavilla olevia resursseja koskevien tietojen niukkuuteen, ennen kuin ne voivat rakentaa kestäviä ja kilpailukykyisiä arvoketjuja. Jotta näihin haasteisiin voidaan vastata, on saavutettava toimien laajuuden, huippuosaamisen ja innovointipotentiaalin kriittinen massa kohdennetulla ja johdonmukaisella tavalla eurooppalaisella tasolla.
(12)
BBI-aloitteen pitäisi lieventää erityyppisiä markkinahäiriöitä, jotka jarruttavat yksityisiä investointeja biopohjaisten teollisuudenalojen kilpailua edeltävään tutkimus-, demonstrointi- ja käyttöönottotoimintaan Euroopassa. Sen avulla olisi erityisesti varmistettava luotettava biomassan saatavuus ja samalla otettava huomioon muut kilpailevat sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät vaatimukset sekä tuettava edistyneiden jalostustekniikoiden kehittämistä, laajan mittakaavan demonstrointitoimia ja poliittisia välineitä ja vähennettävä näin kestävien ja kilpailukykyisten biotuotteiden ja biopolttoaineiden kehittämiseen tehtävien yksityisten tutkimus- ja innovointi-investointien riskejä.
(13)
BBI-aloitteen olisi oltava julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jolla pyritään lisäämään investointeja kestävien biopohjaisten teollisuudenalojen kehittämiseen Euroopassa. Sen olisi tarjottava sosioekonomisia ja ympäristöhyötyjä Euroopan kansalaisille, parannettava Euroopan kilpailukykyä ja autettava osaltaan nostamaan Eurooppa keskeiseksi toimijaksi kehittyneiden biopolttoaineiden ja biotuotteiden tutkimuksessa, demonstroinnissa ja käyttöönotossa.
(14)
BBI-aloitteen tavoitteena on toteuttaa Euroopassa tutkimus- ja innovointitoimien ohjelma sellaisten uusiutuvien biologisten resurssien, joita voidaan käyttää biopohjaisten materiaalien valmistuksessa, saatavuuden kartoittamiseksi ja siten tukea kestävien biopohjaisten teollisuudenalojen arvoketjujen syntymistä. Nämä toimet olisi toteutettava sidosryhmien välisellä yhteistyöllä koko biopohjaisten teollisuudenalojen arvoketjujen laajuudelta aina alkutuotannosta ja jalostusteollisuudesta tuotemerkkeihin, pk-yrityksiin, tutkimus- ja teknologiakeskuksiin sekä yliopistoihin.
(15)
BBI-aloitteen tavoitteiden kunnianhimoisuus ja laajuus, tarvittavien taloudellisten ja teknisten resurssien mittakaava sekä tarve saavuttaa resurssien ja rahoituksen toimiva koordinaatio ja synergia edellyttävät unionin tason toimia. Siksi biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamisesta vastaavaksi oikeushenkilöksi olisi perustettava biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys, jäljempänä ’BBI-yhteisyritys’.
(16)
BBI-yhteisyrityksen tavoitteet on tarkoitus saavuttaa tukemalla tutkimus- ja innovointitoimintaa yksityisen ja julkisen sektorin resursseja hyödyntämällä. Tämän vuoksi BBI-yhteisyrityksen olisi järjestettävä ehdotuspyyntöjä tutkimus-, demonstrointi- ja käyttöönottotoimien tukemista varten.
(17)
Mahdollisimman suuren vaikutuksen aikaansaamiseksi BBI-yhteisyrityksen olisi luotava vahvoja synergioita muiden unionin ohjelmien kanssa sellaisilla aloilla kuin koulutus, ympäristö, kilpailukyky ja pk-yritykset, sekä koheesiopolitiikan rahastojen ja maaseudun kehittämispolitiikan kanssa, mikä voi erityisesti auttaa vahvistamaan kansallisia ja alueellisia tutkimus- ja innovointivalmiuksia älykkään erikoistumisen strategioiden yhteydessä.
(18)
Horisontti 2020 -puiteohjelmalla olisi kavennettava unionissa vallitsevaa tutkimus- ja innovointikuilua edistämällä synergioita Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kanssa. Sen vuoksi BBI-yhteisyrityksen olisi pyrittävä tiiviiseen vuorovaikutukseen ERI-rahastojen kanssa, sillä ne voivat erityisesti edistää paikallisten, alueellisten ja kansallisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien vahvistamista BBI-yhteisyrityksen alalla ja tukea älykästä erikoistumista.
(19)
Unionin ja BICin olisi oltava BBI-yhteisyrityksen perustajaosakkaat.
(20)
BBI-yhteisyrityksen organisaatiota ja toimintaa koskevat säännöt olisi määritettävä BBI-yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksessä osana tätä asetusta.
(21)
BIC on kirjallisesti ilmaissut suostumuksensa tutkimustoiminnan harjoittamiseen BBI-yhteisyrityksen alalla rakenteessa, joka vastaa hyvin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden luonnetta. On aiheellista, että BIC hyväksyy tämän asetuksen liitteenä olevan yhtiöjärjestyksen allekirjoittamalla kirjallisen vahvistuksen.
(22)
Tavoitteidensa saavuttamiseksi BBI-yhteisyrityksen olisi tarjottava toimille taloudellista tukeaan avoimilla ja läpinäkyvillä menettelyillä pääasiassa avustusten muodossa, joita osallistujille myönnetään avoimien ja kilpailuun perustuvien pyyntöjen perusteella.
(23)
Muiden osakkaiden kuin unionin osuuksien ei pitäisi rajoittua pelkästään BBI-yhteisyrityksen hallintomenoihin ja BBI-yhteisyrityksen tukemien tutkimus- ja innovointitoimien harjoittamisen edellyttämään yhteisrahoitukseen. Muiden osakkaiden kuin unionin osuuksia olisi käytettävä myös täydentäviin toimiin, joita ne toteuttavat täydentäviä toimia koskevan suunnitelman perusteella. Jotta näiden täydentävien toimien vipuvaikutuksesta saadaan asianmukainen kuva, niissä olisi oltava kyse laajempaa BBI-aloitetta tukevista toimista.
(24)
Osallistuttaessa BBI-yhteisyrityksen rahoittamiin epäsuoriin toimiin olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 1290/2013 (6). BBI-yhteisyrityksen olisi lisäksi varmistettava mainittujen sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien toimenpiteiden mukaisesti.
(25)
BBI-yhteisyrityksen olisi myös käytettävä komission hallinnoimia sähköisiä keinoja avoimuuden ja läpinäkyvyyden varmistamiseksi ja osallistumisen helpottamiseksi. BBI-yhteisyrityksen julkistamat ehdotuspyynnöt olisi sen vuoksi julkaistava myös keskitetyssä osallistujaportaalissa ja muissa Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisissa, komission hallinnoimissa sähköisissä tulostenlevitysvälineissä. Lisäksi BBI-yhteisyrityksen olisi asetettava saataville muun muassa ehdotuksia, hakijoita, avustuksia ja osallistujia koskevat asiaankuuluvat tiedot, jotta ne voidaan sisällyttää komission hallinnoimiin sähköisiin Horisontti 2020 -raportointi- ja tulostenlevitysjärjestelmiin, tarkoituksenmukaisessa muodossa ja komission raportointivelvollisuuksia vastaavin määräajoin.
(26)
BBI-yhteisyrityksen unionin rahoitusosuuden hallinnoinnissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta ja välillistä hallinnointia koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 (7) sekä komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 (8).
(27)
Menettelyjen yksinkertaistamiseksi hallinnollista rasitetta olisi vähennettävä kaikilta osapuolilta. Päällekkäisiä tarkastuksia ja suhteetonta asiakirjojen ja raporttien laatimista olisi vältettävä. Tämän asetuksen nojalla unionin rahoitusta saavien tahojen tilintarkastukset olisi toteutettava asetuksen (EU) N:o 1291/2013 mukaisesti.
(28)
Unionin ja BBI-yhteisyrityksen muiden osakkaiden taloudellisia etuja olisi asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat muun muassa sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset.
(29)
Komission sisäisellä tarkastajalla olisi oltava BBI-yhteisyritykseen nähden samat toimivaltuudet kuin komissioon nähden.
(30)
Ottaen huomioon yhteisyritysten erityisluonne ja nykyinen asema ja jotta voidaan varmistaa jatkuvuus seitsemännen puiteohjelman kanssa, yhteisyrityksiin olisi edelleen sovellettava erillistä vastuuvapautta. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 7 kohdasta ja 209 artiklasta poiketen Euroopan parlamentin olisi sen vuoksi myönnettävä neuvoston suosituksesta BBI-yhteisyritykselle talousarvion toteuttamista koskeva vastuuvapaus. Näin ollen BBI-yhteisyritykselle myönnettyyn unionin rahoitusosuuteen ei pitäisi soveltaa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdassa vahvistettuja raportointivaatimuksia, vaan nämä olisi mahdollisimman suuressa määrin yhdenmukaistettava asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitetuille elimille säädettyjen raportointivaatimusten kanssa. Tilintarkastustuomioistuimen olisi tarkastettava tilit sekä tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus.
(31)
BBI-yhteisyrityksen olisi toimittava avoimella ja läpinäkyvällä tavalla ja annettava kaikki asianmukaiset tiedot ajoissa asiaankuuluville elimilleen sekä edistettävä toimiensa näkyvyyttä, myös suurelle yleisölle tarkoitetuin tiedotus- ja tulostenlevitystoimin. Yhteisyrityksen elinten työjärjestys olisi asetettava julkisesti saataville.
(32)
BBI-yhteisyrityksen perustamisen helpottamiseksi komission olisi vastattava sen perustamisesta ja alkuvaiheen toiminnasta siihen asti, kunnes yhteisyrityksellä on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa täytäntöönpanoon.
(33)
Ottaen huomioon Horisontti 2020 -puiteohjelmalla saavutettava yleinen tavoite eli yksinkertaistaminen ja johdonmukaistaminen Horisontti 2020 -puiteohjelman kesto olisi otettava huomioon kaikissa BBI-yhteisyrityksen ehdotuspyynnöissä.
(34)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on teollisen tutkimus- ja innovointitoiminnan vahvistaminen koko unionissa BBI-yhteistyöyrityksen täytäntöönpanemalla BBI-aloitteella, vaan se voidaan päällekkäisyyksien välttämiseksi, kriittisen massan saavuttamiseksi ja julkisen rahoituksen optimaalisen käytön varmistamiseksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Perustaminen
1. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklassa tarkoitettu yhteisyritys, jäljempänä ’BBI-yhteisyritys’, 31 päivään joulukuuta 2024 saakka. Horisontti 2020 -puiteohjelman keston huomioon ottamiseksi BBI-yhteisyrityksen ehdotuspyynnöt on julkistettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ehdotuspyyntöjä voidaan julkistaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021.
2. BBI-yhteisyritys on asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklassa tarkoitettu elin, jolle on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano.
3. BBI-yhteisyritys on oikeushenkilö. Yhteisyrityksellä on kaikissa jäsenvaltioissa laajin näiden valtioiden kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä oikeudenkäynnin osapuolena.
4. BBI-yhteisyrityksen kotipaikka on Bryssel, Belgia.
5. BBI-yhteisyrityksen yhtiöjärjestys, jäljempänä ’yhtiöjärjestys’, on tämän asetuksen liitteenä.
2 artikla
Tavoitteet
BBI-yhteisyrityksen tavoitteet ovat seuraavat:
a)
edistää asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja erityisesti päätöksen 2013/743/EU III osan täytäntöönpanoa;
b)
edistää BBI-aloitteen tavoitteita, jotka koskevat resurssitehokkaampaa ja kestävämpää vähähiilistä taloutta ja talouskasvun ja työllisyyden lisäämistä erityisesti maaseutualueilla kehittämällä eurooppalainen kestävä ja kilpailukykyinen biopohjainen teollisuus, joka perustuu biomassan kestävällä tavalla hankkiviin kehittyneisiin biojalostamoihin, ja erityisesti:
i)
demonstroida tekniikoita, joiden avulla eurooppalaisesta biomassasta saadaan uusia kemiallisia rakenneosia, uusia materiaaleja ja uusia kulutushyödykkeitä ja jotka korvaavat fossiilispohjaisten tuotantopanosten tarpeen;
ii)
kehittää liiketoimintamalleja, jotka yhdistävät talouden toimijat koko arvoketjussa biomassan tuotannosta ja biojalostamoista biopohjaisten materiaalien, kemikaalien ja polttoaineiden kuluttajiin, myös luomalla uusia monialaisia yhteyksiä ja tukemalla eri toimialojen välisiä keskittymiä; sekä
iii)
perustaa edelläkävijöinä toimivia biojalostamoita, joissa käytetään biopohjaisten materiaalien, kemikaalien ja polttoaineiden teknologioita ja liiketoimintamalleja ja joiden kustannushyödyt ja suorituskyky tekevät niistä osoitettavasti kilpailukykyisiä fossiilispohjaisiin vaihtoehtoihin nähden.
3 artikla
Unionin rahoitusosuus
1. Unioni osallistuu BBI-yhteisyrityksen hallintomenojen ja toimintamenojen rahoittamiseen enintään 975 000 000 eurolla, johon sisältyvät EFTA-määrärahat. Unionin rahoitusosuus suoritetaan päätöksellä 743/2013/EU perustettuun Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöön panemiseksi toteutettavaan erityisohjelmaan osoitetusta unionin yleisen talousarvion määrärahoista asetuksen (EY, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan iv alakohdan sekä 60 ja 61 artiklan mukaisesti kyseisen asetuksen 209 artiklassa tarkoitetuille elimille.
2. Unionin rahoitusosuutta koskevat järjestelyt vahvistetaan valtuutussopimuksessa ja vuotuisissa määrärahojen siirtoja koskevissa sopimuksissa, jotka unionin puolesta toimiva komissio ja BBI-yhteisyritys tekevät.
3. Edellä tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa valtuutussopimuksessa määrätään asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 3 kohdassa ja 60 ja 61 artiklassa sekä delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 40 artiklassa esitetyistä seikoista sekä muun muassa seuraavista seikoista:
a)
vaatimukset, jotka koskevat BBI-yhteisyrityksen osallistumista päätöksen 2013/743/EU liitteessä II tarkoitettuihin asianmukaisiin suorituskykyindikaattoreihin;
b)
vaatimukset, jotka koskevat BBI-yhteisyrityksen osallistumista päätöksen 2013/743/EU liitteessä III tarkoitettuun seurantaan;
c)
BBI-yhteisyrityksen toimintaan liittyvät erityiset suorituskykyindikaattorit;
d)
tietojen toimittamiseen liittyvät järjestelyt sen varmistamiseksi, että komissio voi täyttää tulosten levittämistä ja raportointia koskevat velvoitteensa sekä keskitetyssä osallistujaportaalissa että muissa Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisissa, komission hallinnoimissa sähköisissä tulostenlevitysvälineissä;
e)
säännökset BBI-yhteisyritykseen liittyvien ehdotuspyyntöjen julkaisemisesta myös keskitetyssä osallistujaportaalissa ja muissa Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisissa, komission hallinnoimissa sähköisissä tiedonlevitysvälineissä;
f)
henkilöstöresurssien käyttö ja niihin tehtävät muutokset, erityisesti palvelukseenotto tehtäväryhmän, palkkaluokan ja ura-alueen mukaan, uudelleenluokittelu ja henkilöstön määrän muutokset.
4 artikla
Muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuudet
1. Muiden BBI-yhteisyrityksen osakkaiden kuin unionin on suoritettava yhteensä vähintään 2 730 000 000 euron kokonaisrahoitusosuus 1 artiklassa tarkoitettuna aikana tai niiden on huolehdittava, että niihin kuuluvat oikeussubjektit suorittavat sen.
2. Edellä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rahoitusosuus muodostuu:
a)
BBI-yhteisyritykselle suoritettavista osuuksista yhtiöjärjestyksen 12 artiklan 2 kohdan, 12 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja 12 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti;
b)
muiden BBI-yhteisyrityksen osakkaiden kuin unionin ja niihin kuuluvien oikeussubjektien 1 artiklassa tarkoitettuna aikana suorittamista vähintään 1 755 000 000 euron luontoissuorituksista, jotka vastaavat niille BBI-yhteisyrityksen työohjelman ulkopuolella toteutetuista, BBI-aloitteen tavoitteita edistävistä täydentävistä toimista aiheutuvia kustannuksia. Unionin muista rahoitusohjelmista voidaan myöntää tukea tällaisten kustannusten kattamiseksi asiaa koskevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Tällainen unionin rahoitus ei voi korvata muiden osakkaiden kuin unionin tai niihin kuuluvien oikeussubjektien luontoissuorituksia.
BBI-yhteisyritys ei voi myöntää rahoitustukea b alakohdassa tarkoitettuihin kustannuksiin. Täydentävät toimet vahvistetaan vuosittaisessa täydentävien toimien suunnitelmassa, jossa esitetään arvio edellä mainittujen suoritusten arvosta.
3. BBI-yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin on ilmoitettava BBI-yhteisyrityksen hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään 31 päivänä tammikuuta kunakin edellisenä varainhoitovuotena suoritettujen 2 kohdassa tarkoitettujen osuuksien arvo. Myös valtioiden edustajien ryhmälle on tiedotettava asiasta oikea-aikaisesti.
4. Edellä tämän artiklan 2 kohdan b alakohdassa sekä yhtiöjärjestyksen 12 lausekkeen 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen osuuksien arvon määrittelemiseksi kustannukset määritetään asianomaisten oikeussubjektien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen, oikeussubjektin sijoittautumisvaltiossa sovellettavien kirjanpitosäännösten sekä sovellettavien kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS-standardien tai IFRS-standardien) mukaisesti. Asianomaisen oikeussubjektin nimittämä riippumaton ulkopuolinen tilintarkastaja varmentaa kyseiset kustannukset. BBI-yhteisyritys voi tarkistaa arvonmääritysmenetelmän, jos varmennuksesta koituu epävarmuutta. Tätä asetusta sovellettaessa BBI-yhteisyritys tai unionin elin eivät tarkasta lisätoimista aiheutuneita kustannuksia.
5. Komissio voi päättää lopettaa BBI-yhteisyritykselle suoritettavan unionin rahoitusosuuden maksamisen, vähentää sitä suhteellisesti tai keskeyttää sen taikka käynnistää liitteessä olevan yhtiöjärjestyksen 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun purkamismenettelyn, jos muut osakkaat tai niihin kuuluvat oikeussubjektit eivät suorita tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja osuuksia tai jos ne suorittavat ne osittain tai myöhässä. Komission päätös ei estä sellaisten tukikelpoisten kustannusten korvaamista, joita osakkaille on jo aiheutunut siihen mennessä, kun päätöksestä ilmoitetaan BBI-yhteisyritykselle.
5 artikla
Varainhoitoa koskevat säännökset
BBI-yhteisyritys hyväksyy omat varainhoitosääntönsä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklan ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014 (9) mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 12 artiklan soveltamista.
6 artikla
Henkilöstö
1. BBI-yhteisyrityksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja, sellaisina kuin ne ovat vahvistettuina neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (10), jäljempänä ’henkilöstösäännöt’ ja ’palvelussuhteen ehdot’, sekä näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamissääntöjä, jotka on annettu Euroopan unionin toimielinten yhteisellä päätöksellä.
2. Hallintoneuvosto käyttää BBI-yhteisyrityksen henkilöstön suhteen sitä toimivaltaa, joka kuuluu nimittävälle viranomaiselle henkilöstösääntöjen mukaan ja työsopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle palvelussuhteen ehtojen mukaan, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen toimivalta’.
Hallintoneuvosto tekee henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta toimitusjohtajalle ja määritellään olosuhteet, joissa toimivallan siirto voidaan keskeyttää. Toimitusjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen.
Jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi tekemällään päätöksellä tilapäisesti keskeyttää toimitusjohtajalle siirretyn nimittävän viranomaisen toimivallan ja hänen edelleen siirtämänsä nimittävän viranomaisen toimivallan ja käyttää nimittävän viranomaisen toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle BBI-yhteisyrityksen henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin toimitusjohtaja.
3. Hallintoneuvosto vahvistaa tarvittavat henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanoa koskevat säännökset henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti.
4. Henkilöstöresurssit määritellään BBI-yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa, josta käy ilmi väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna yhteisyrityksen vuotuisen talousarvion mukaisesti.
5. BBI-yhteisyrityksen henkilöstö koostuu väliaikaisista toimihenkilöistä ja sopimussuhteisista toimihenkilöistä.
6. BBI-yhteisyritys vastaa kaikista henkilöstömenoista.
7 artikla
Kansalliset asiantuntijat ja harjoittelijat
1. BBI-yhteisyritys voi käyttää kansallisia asiantuntijoita tai harjoittelijoita, jotka eivät ole yhteisyrityksen työntekijöitä. Kansallisten asiantuntijoiden lukumäärä kokopäiväisinä työntekijöinä ilmaistuna lisätään 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin henkilöstöresursseja koskeviin tietoihin vuotuisen talousarvion mukaisesti.
2. Hallintoneuvosto hyväksyy päätöksen, jossa vahvistetaan BBI-yhteisyrityksen palvelukseen tilapäisesti siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin sekä harjoittelijoiden käyttöön sovellettavat säännöt.
8 artikla
Erioikeudet ja vapaudet
BBI-yhteisyritykseen ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyä pöytäkirjaa N:o 7.
9 artikla
BBI-yhteisyrityksen korvausvastuu
1. BBI-yhteisyrityksen sopimusperusteinen korvausvastuu määritellään asiaa koskevissa sopimusmääräyksissä ja kulloiseenkin sopimukseen, päätökseen tai hankintasopimukseen sovellettavassa lainsäädännössä.
2. Muuta kuin sopimukseen perustuvaa vastuuta koskevissa asioissa BBI-yhteisyrityksen on korvattava henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti.
3. Kaikkien 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuun vastuuseen liittyvien BBI-yhteisyrityksen maksujen ja vastuuseen liittyvien kulujen ja kustannusten katsotaan olevan BBI-yhteisyrityksen menoja, jotka katetaan sen varoista.
4. BBI-yhteisyritys vastaa yksin velvoitteistaan.
10 artikla
Euroopan unionin tuomioistuimen toimivalta ja sovellettava lainsäädäntö
1. Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia:
a)
BBI-yhteisyrityksen tekemissä sopimuksissa, hankintasopimuksissa tai päätöksissä olevan välityslausekkeen nojalla;
b)
riidoissa, jotka koskevat BBI-yhteisyrityksen henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamien vahinkojen korvaamista;
c)
kaikissa BBI-yhteisyrityksen ja sen henkilöstön välisissä riidoissa unionin henkilöstösäännöissä määrätyin tai palvelussuhteen ehdoista johtuvin rajoituksin tai edellytyksin.
2. Niiden kysymysten osalta, joista ei säädetä tässä asetuksessa tai unionin muissa säädöksissä, sovelletaan sen valtion lainsäädäntöä, jossa BBI-yhteisyrityksen kotipaikka sijaitsee.
11 artikla
Arviointi
1. Komissio tekee riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella 30 päivään kesäkuuta 2017 mennessä väliarvioinnin BBI-yhteisyrityksestä. Komissio laatii arvioinnista kertomuksen, joka sisältää arvioinnin päätelmät ja komission havainnot. Komissio toimittaa kyseisen kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017. BBI-yhteisyrityksen väliarvioinnin tulokset otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 1291/2013 32 artiklassa tarkoitetussa perusteellisessa arvioinnissa ja väliarvioinnissa.
2. Komissio voi tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun väliarvioinnin johtopäätösten perusteella ryhtyä 4 artiklan 5 kohdan mukaisiin toimiin tai muihin asianmukaisiin toimiin.
3. Komissio laatii loppuarvioinnin BBI-yhteisyrityksestä kuuden kuukauden kuluessa BBI-yhteisyrityksen purkamisesta mutta viimeistään kahden vuoden kuluttua yhtiöjärjestyksen 20 artiklassa tarkoitetun purkamismenettelyn aloittamisesta. Kyseisen loppuarvioinnin tulokset esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
12 artikla
Vastuuvapaus
Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 7 kohdasta ja 209 artiklasta poiketen Euroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta BBI-yhteisyritykselle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden BBI-yhteisyrityksen varainhoitosäännöissä säädettyä menettelyä noudattaen.
13 artikla
Jälkikäteen tehtävät tarkastukset
1. BBI-yhteisyritys suorittaa jälkikäteen tehtävät epäsuorien toimien menojen tarkastukset asetuksen (EU) N:o 1291/2013 29 artiklan mukaisesti osana Horisontti 2020 -puiteohjelman epäsuoria toimia.
2. Komissio voi päättää suorittaa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tarkastukset itse. Komissio noudattaa tällöin voimassa olevia sääntöjä ja erityisesti asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012, asetusta (EU) N:o 1290/2013 ja asetusta (EU) N:o 1291/2013.
14 artikla
Osakkaiden taloudellisten etujen suojaaminen
1. BBI-yhteisyritys sallii komission henkilöstön ja muiden BBI-yhteisyrityksen tai komission valtuuttamien henkilöiden sekä tilintarkastustuomioistuimen pääsyn toimipaikkoihinsa ja tiloihinsa ja antaa näiden käyttöön kaikki tarkastusten toteuttamiseen tarvittavat tiedot, sähköisessä muodossa olevat tiedot mukaan luettuina.
2. Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (11) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 883/2013 (12) säädettyjen säännösten ja menettelyjen mukaisesti suorittaa tutkimuksia, mukaan lukien paikalla suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, jotta voidaan määrittää, onko tämän asetuksen nojalla rahoitettuun sopimukseen, päätökseen tai hankintasopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
3. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa sopimuksissa, päätöksissä tai hankintasopimuksissa on oltava määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, BBI-yhteisyritykselle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 ja 2 kohdan soveltamista.
4. BBI-yhteisyrityksen on varmistettava, että osakkaiden taloudelliset edut suojataan asianmukaisesti suorittamalla tai teettämällä tarvittavat sisäiset ja ulkopuoliset tarkastukset.
5. BBI-yhteisyritys liittyy Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista (13). BBI-yhteisyritys päättää tarvittavista järjestelyistä OLAFin suorittamien sisäisten tutkimusten helpottamiseksi.
15 artikla
Luottamuksellisuus
BBI-yhteisyrityksen on suojattava sellaiset arkaluonteiset tiedot, joiden paljastaminen voisi haitata sen osakkaiden tai BBI-yhteisyrityksen toimintaan osallistuvien etuja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 16 artiklan soveltamista.
16 artikla
Avoimuus
1. BBI-yhteisyrityksen hallussaan pitämiin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (14).
2. BBI-yhteisyrityksen hallintoneuvosto voi hyväksyä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevia käytännön järjestelyitä.
3. Rajoittamatta sitä, mitä tämän asetuksen 10 artiklassa säädetään, BBI-yhteisyrityksen asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan mukaisesti tekemistä päätöksistä voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.
17 artikla
Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt
Asetusta (EU) N:o 1290/2013 sovelletaan BBI-yhteisyrityksen rahoittamiin toimiin. Kyseisen asetuksen mukaisesti BBI-yhteisyrityksen katsotaan olevan rahoituselin, joka antaa taloudellista tukea yhtiöjärjestyksen 1 artiklan mukaisiin epäsuoriin toimiin.
18 artikla
Isäntävaltion tarjoama tuki
BBI-yhteisyritys ja valtio, jossa sen kotipaikka sijaitsee, voivat tehdä hallinnollisen sopimuksen kyseisen valtion BBI-yhteisyritykselle myöntämistä erioikeuksista ja vapauksista sekä muusta sen BBI-yhteisyritykselle antamasta tuesta.
19 artikla
Ensi vaiheen toimet
1. Komissio vastaa BBI-yhteisyrityksen perustamisesta ja alkuvaiheen toiminnasta siihen asti, kunnes BBI-yhteisyrityksellä on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. Komissio toteuttaa unionin oikeuden mukaisesti kaikki tarpeelliset toimet yhteistyössä muiden osakkaiden ja BBI-yhteisyrityksen toimivaltaisten elinten kanssa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tarkoitusta varten
a)
siihen asti, kunnes hallintoneuvoston 8 artiklan mukaisesti nimittämä toimitusjohtaja aloittaa tehtävänsä, komissio voi nimetä komission virkamiehen, joka toimii väliaikaisena toimitusjohtajana ja hoitaa toimitusjohtajalle kuuluvia tehtäviä ja jota voi avustaa rajattu määrä komission virkamiehiä;
b)
poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa säädetään, väliaikainen toimitusjohtaja käyttää nimittävän viranomaisen toimivaltaa;
c)
komissio voi väliaikaisesti nimittää tehtäviin rajoitetun määrän virkamiehiään.
3. Väliaikaisena tehtäviään hoitava toimitusjohtaja voi antaa luvan hallintoneuvoston hyväksymiin BBI-yhteisyrityksen vuotuisista talousarviomäärärahoista maksettaviin maksuihin ja tehdä sopimuksia, päätöksiä ja hankintasopimuksia, muun muassa henkilöstön palvelukseenottoa koskevia sopimuksia, sen jälkeen, kun BBI-yhteisyrityksen henkilöstötaulukko on hyväksytty.
4. Väliaikaisena tehtäviään hoitava toimitusjohtaja määrittää yhteisymmärryksessä BBI-yhteisyrityksen toimitusjohtajan kanssa ja hallintoneuvoston hyväksynnän saatuaan ajankohdan, jolloin BBI-yhteisyrityksellä on valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. Kyseisestä päivästä lähtien komissio pidättäytyy tekemästä maksusitoumuksia ja suorittamasta maksuja BBI-yhteisyrityksen toimien osalta.
20 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 6 päivänä toukokuuta 2014.