ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 20. června 2014,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/282/EU o existenci nadměrného schodku v Rakousku
(2014/404/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím Rady 2010/282/EU (1) Rada dne 2. prosince 2009 na základě doporučení Komise rozhodla, že v Rakousku existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že na rok 2009 byl plánován schodek veřejných financí ve výši 3,9 % HDP, který tudíž překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, přičemž hrubý veřejný dluh měl v roce 2009 dosáhnout 68,2 % HDP, tedy více, než je referenční hodnota 60 % HDP podle Smlouvy. Schodek veřejných financí a veřejný dluh za rok 2009 byly následně revidovány na 5,5 % HDP a 116,4 % HDP.
(2)
V souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (2) a na základě doporučení Komise vydala Rada dne 2. prosince 2009 Rakousku doporučení, aby nejpozději do roku 2013 nadměrný schodek odstranilo. Doporučení Rady bylo zveřejněno.
(3)
Podle článku 4 Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a další související proměnné dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (3).
(4)
Při posuzování, zda by rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být zrušeno, má Rada přijmout rozhodnutí na základě oznámených údajů. Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy schodek nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou Smlouvou (4).
(5)
Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 479/2009 na základě údajů oznámených Rakouskem v dubnu 2014, podle programu stability na období 2014-2018 a podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 jsou oprávněné následující závěry:
-
Po dosažení nejvyšší hodnoty 4,5 % HDP v roce 2010 se rakouský schodek veřejných financí snížil na 2,5 %, tedy pod úroveň referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou, již v roce 2011. Toto zlepšení oproti původně plánovanému fiskálnímu výsledku souviselo s tím, že opatření veřejných výdajů na rekapitalizaci krachující banky KA Finanz (přibližně 0,4 % HDP) byla ve veřejných účtech uznána v roce 2012, kdy byly výsledné dopady potvrzeny na základě účetních výkazů banky. V menší míře byl pokles schodku důsledkem nižších než plánovaných výdajů na všech úrovních vládních institucí a příznivějších hospodářských podmínek, které vedly k vyššímu růstu příjmů, než jaký byl projektován. V roce 2012, oproti prognózám státních orgánů i Komise, zůstal schodek veřejných financí ve výši 2,6 % nadále pod hranicí 3 % HDP. Avšak vzhledem k hrozbě, že se naplní rizika spojená s opatřeními na nápravu ve finančním sektoru, která by mohla mít za následek schodek převyšující 3 % HDP v následujících letech, Komise nedoporučila předčasné zrušení postupu při nadměrném schodku. Zmíněná rizika se však naplnila pouze zčásti a na rok 2013 Rakousko oznámilo schodek ve výši 1,5 % HDP. Tento další pokles schodku byl z velké části způsoben neočekávaným rozsahem jednorázových opatření, mezi něž patřil prodej spektra pro mobilní telefonickou komunikaci a jejichž objem představoval téměř 0,6 % HDP.
-
Program stability na období 2014-2018, přijatý rakouskou vládou dne 29. dubna 2014, plánuje zvýšení schodku veřejných financí na 2,7 % HDP v roce 2014 a následně pokles na 1,4 % HDP v roce 2015. Prognóza útvarů Komise z jara 2014 očekává schodek ve výši 2,8 % HDP v roce 2014 a 1,5 % HDP v roce 2015. Po celé období prognózy tak schodek zůstane pod referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou Smlouvou. Kromě toho vláda v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) oznámila a v dopise zaslaném Komisi potvrdila soubor dodatečných úsporných opatření a opatření ke zvýšení příjmů, která podle posouzení Komise dosáhnou objemu 0,2 % HDP a mají zabránit plánovanému významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.
-
Zvýšení schodku veřejných financí v roce 2014 je způsobeno zřízením zvláštního subjektu (likvidační subjekt, Abbaueinheit) pro likvidaci znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria. Externí skupina odborných poradců jmenovaná vládou odhaduje, že zřízení likvidačního subjektu pro banku Hypo Alpe Adria zatíží veřejné finance až 4 miliardami EUR (1,2 % HDP), přičemž tato částka zahrnuje kapitálovou injekci ve výši 750 milionů EUR, která již byla v roce 2014 poskytnuta. Jak se tato podpora nakonec projeví na nárůstu schodku, bude záviset na nezávislém přezkumu kvality aktiv banky Hypo Alpe Adria, který se uskuteční později v průběhu tohoto roku, aby Eurostat mohl vyhodnotit statistické zaznamenání této operace. Současné hodnocení expertní skupiny se zdá být provedeno s přiměřenou mírou opatrnosti, a proto ho lze považovat za hodnověrné; avšak nelze vyloučit ani to, že tato operace bude mít na výsledný schodek dopad větší. Toto představuje hlavní nepříznivé riziko pro projekci schodku na rok 2014. Současně však, rovněž vzhledem k dodatečným diskrečním opatřením, jež vláda oznámila po zveřejnění prognózy útvarů Komise a jež by měla vést k dalšímu snížení celkového schodku, se rizika pro schodek v roce 2014 zdají být celkově vyrovnaná.
-
Strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo veřejných financí bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, se mezi lety 2011 a 2013 zlepšovalo v průměru téměř o 0,7 % HDP ročně, což odpovídá doporučením Rady. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 a podle jejího posouzení aktualizovaného návrhu rozpočtového plánu předloženého dne 29. dubna 2014 a dodatečných opatření oznámených vládou dne 12. května 2014 se u strukturálního salda za rok 2014 očekává mírné zlepšení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že se zdá, že strukturální saldo v současnosti začíná o 0,5 % HDP zaostávat za požadovanou korekcí směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2014, což naznačuje, že je třeba posílit rozpočtová opatření, aby byl zajištěn úplný soulad s preventivní složkou Paktu o stabilitě a růstu s ohledem na vyvstávající riziko, že dojde k významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce.
-
Poměr dluhu k HDP vzrostl mezi lety 2009 a 2013 ze 69,2 % na 74,5 %. Podle prognóz se hrubý veřejný dluh v roce 2014 zvýší zhruba na 80 % HDP, a to především v důsledku toho, že do něho budou zahrnuty závazky související s převodem znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria na likvidační subjekt.
(6)
Počínaje rokem 2014, což je rok následující po nápravě nadměrného schodku, podléhá Rakousko preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu a mělo by přiměřeným tempem směřovat k dosažení svého střednědobého cíle, včetně dodržení výdajového kritéria, a učinit dostatečný pokrok v úsilí o dodržení kritéria snižování dluhu v souladu s čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97.
(7)
V souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném členském státě napraven.
(8)
Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Rakousku napraven a rozhodnutí 2010/282/EU by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v Rakousku byl napraven.
Článek 2
Rozhodnutí 2010/282/EU se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.
V Lucemburku dne 20. června 2014.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014,
liiallisen alijäämän olemassaolosta Itävallassa annetun päätöksen 2010/282/EU kumoamisesta
(2014/404/EU)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Neuvosto päätti komission suosituksesta 2 päivänä joulukuuta 2009 annetulla päätöksellä 2010/282/EU (1), että Itävallassa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja ylittävän näin perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja että julkisen bruttovelan ennakoitiin vuonna 2009 olevan 68,2 prosenttia suhteessa BKT:hen eli yli perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Vuoden 2009 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin myöhemmin 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka 116,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
(2)
Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Itävallalle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Kyseinen neuvoston suositus julkaistiin.
(3)
Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (3) 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on osana kyseisen pöytäkirjan soveltamista annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa eli ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta.
(4)
Tarkastellessaan, olisiko päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumottava, neuvoston on päätettävä asiasta ilmoitettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla (4).
(5)
Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Itävallalta ilmoituksen huhtikuussa 2014, sekä vuosien 2014-2018 vakausohjelman ja komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen nojalla on perusteltua tehdä seuraavat päätelmät:
-
Itävallan julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, mutta jo vuonna 2011 se supistui 2,5 prosenttiin eli alle perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tämä parannus verrattuna alun perin ennakoituun julkisen talouden toteutumaan liittyi osittain siihen, että ”roskapankki” KA Finanzin pääomapohjan vahvistamiseen liittyneet valtion menopuolen toimenpiteet (noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) kirjattiin valtion vuoden 2012 tilinpitoon, kun aiheutuneet vaikutukset vahvistettiin pankin tilinpäätöksessä. Vähäisemmässä määrin alijäämän supistuminen aiheutui suunniteltua pienemmistä menoista kaikilla hallintotasoilla ja ennakoitua suotuisammista taloudellisista olosuhteista, minkä seurauksena tulot kasvoivat odotettua enemmän. Sekä kansallisten että komission ennusteiden vastaisesti julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2012 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli se pysyi edelleen alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen. Koska kuitenkin mahdollisiin uusiin finanssialan tervehdyttämistoimiin saattoi liittyä riskejä, jotka olisivat voineet johtaa alijäämän kasvamiseen yli 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen seuraavina vuosina, komissio ei suositellut liiallisen alijäämän menettelyn lopettamista varhaisessa vaiheessa. Nämä riskit kuitenkin toteutuivat ainoastaan osoittain, ja Itävalta on ilmoittanut vuoden 2013 alijäämäksi 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistuminen edelleen johtui suurelta osin kertaluonteisten toimenpiteiden, kuten matkapuhelintaajuuksien myynnin, odottamattomasta mittaluokasta, eli sen osuus BKT:stä oli lähes 0,6 prosenttia.
-
Itävallan hallituksen 29 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksymän vuosien 2014-2018 vakausohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja supistuu vuonna 2015 jälleen 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa alijäämän ennakoidaan olevan 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Näin ollen alijäämä pysyy perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon alapuolella ennustejaksolla. Lisäksi hallitus ilmoitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) puitteissa tietyistä lisäsäästöistä ja ennakoitua korkeammista tuloista ja vahvisti ne komissiolle lähetetyssä kirjeessä; komissio on arvioinut niiden suuruudeksi 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta vältetään suunniteltu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä vaaditulta sopeutusuralta.
-
Julkisen talouden alijäämän kasvu vuonna 2014 johtuu uudelleenjärjestelyrakenteen (purkamisyksikkö, Abbaueinheit) perustamisesta Hypo Alpe Adrian arvoltaan alentuneiden omaisuuserien alasajoa varten. Hallituksen nimittämistä neuvonantajista koostuva ulkopuolinen asiantuntijaryhmä arvioi, että Hypo Alpe Adrian purkamisyksikön perustamisesta aiheutuneet vaikutukset ovat enintään 4 miljardia euroa (1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen), mikä sisältää myös vuonna 2014 jo toteutetun 750 miljoonan euron suuruisen pääomanlisäyksen vaikutuksen. Se, minkälaiseksi alijäämää kasvattava vaikutus lopullisesti kirjataan, riippuu Hypo Alpe Adrian omaisuuserien laadun riippumattomasta tarkastelusta, joka suoritetaan myöhemmin tänä vuonna, jotta Eurostat voi arvioida tämän toimenpiteen tilastovaikutusta. Tämänhetkinen asiantuntijaryhmän arvio näyttää olevan luonteeltaan melko varovainen, minkä vuoksi sitä voidaan pitää uskottavana. Ei voida kuitenkaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kyseisen toimen vaikutus alijäämään on arvioitua suurempi. Tämä on pääasiallinen vuoden 2014 alijäämäennustetta koskeva negatiivinen riski. Samalla kuitenkin vuoden 2014 alijäämään kohdistuvat riskit näyttävät olevan kaiken kaikkiaan tasapainossa, vaikka otetaan huomioon myös harkinnanvaraiset lisätoimenpiteet, joista hallitus ilmoitti komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen julkistamisen jälkeen ja joiden pitäisi johtaa julkisen talouden alijäämän supistumiseen entisestään.
-
Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, on parantunut vuosina 2011-2013 vuosittain keskimäärin lähes 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen eli neuvoston suositusten mukaisesti. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen sekä sen 29 päivänä huhtikuuta 2014 esitetystä Itävallan päivitetystä alustavasta talousarviosuunnitelmasta ja Itävallan hallituksen 12 päivänä toukokuuta 2014 ilmoittamista lisätoimenpiteistä tekemän arvioinnin mukaan rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan paranevan hiukan vuonna 2014. Koska tässä yhteydessä näyttää siltä, että rakenteellisen rahoitusaseman edellytettyyn sopeutukseen kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta on tällä hetkellä muodostumassa ero, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, julkisen talouden toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota noudatetaan täysimääräisesti, on tarpeen vahvistaa, ottaen huomioon kehittymässä oleva riski merkittävästä poikkeamisesta edellytetyltä sopeutusuralta.
-
Velka suhteessa BKT:hen kasvoi vuosien 2009 ja 2013 välillä 69,2 prosentista 74,5 prosenttiin. Julkisen bruttovelan ennustetaan nousevan noin 80 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014, mikä johtuu pääasiassa siitä, että julkiseen velkaan on sisällytetty vastuut, jotka aiheutuvat Hypo Alpe Adrian arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämisestä purkamisyksikköön.
(6)
Itävaltaan sovelletaan vuodesta 2014 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, mukaan lukien noudattamalla menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa, ja edistyttävä riittävällä tavalla velkakriteerin noudattamisessa asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti.
(7)
Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.
(8)
Neuvoston käsityksen mukaan Itävallan liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/282/EU olisi kumottava,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Itävallan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.
2 artikla
Kumotaan päätös 2010/282/EU.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.
Tehty Luxemburgissa 20 päivänä kesäkuuta 2014.