NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 801/2013
ze dne 22. srpna 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1275/2008, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a kterým se mění nařízení (ES) č. 642/2009, pokud jde o požadavky na ekodesign televizních přijímačů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES (2) stanoví prováděcí opatření, přičemž jedním z prioritních opatření je snížit ztráty v pohotovostním režimu u určité skupiny spotřebičů.
(2)
Spotřebou elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře připojených na síť v pohotovostním režimu se zabývala technická, environmentální a ekonomická studie zaměřená na ztráty v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, která byla provedena v letech 2006 a 2007. Studie dospěla k závěru, že možnost připojení k síti se má stát běžnou vlastností zařízení určených pro domácnosti a kanceláře. Regulativní výbor pro ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie doporučil dne 21. června 2008 řešit otázku pohotovostního režimu při připojení na síť samostatně vzhledem k nedostatku údajů v uvedené době.
(3)
Pracovní plán pro ekodesign na období 2009-2011 označil pohotovostní režim při připojení na síť za jednu z priorit. V souladu s tím provedla Komise v letech 2010 a 2011 přípravnou studii za účelem analýzy technických, environmentálních a ekonomických aspektů pohotovostního režimu při připojení na síť. Výsledky studie, která byla vypracována ve spolupráci se zúčastněnými a zainteresovanými stranami z EU a třetích zemí, byly zveřejněny.
(4)
Ve studii byla spotřeba elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře prodaných ve Společenství vztahující se k podmínkám zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť v roce 2010 odhadnuta na 54 TWh, což odpovídá 23 Mt emisí CO2. Předpokládá se, že pokud nebudou přijata žádná zvláštní opatření, zvýší se spotřeba v roce 2020 na 90 TWh. Dospělo se k závěru, že spotřebu elektrické energie související s pohotovostním režimem při připojení na síť lze výrazně omezit. Toto nařízení by mělo zlepšit pronikání technologií přinášejících zlepšenou energetickou účinnost funkcí pohotovostního režimu při připojení na síť na trhy, což by podle odhadů ve srovnání se scénářem, kdy by nebyla přijata žádná opatření, vedlo v roce 2020 k úsporám elektrické energie ve výši 36 TWh a v roce 2025 ve výši 49 TWh.
(5)
Studie zejména zjistila, že pro dosažení těchto potenciálních úspor má zásadní význam funkce řízení spotřeby elektrické energie, která zařízení ve chvíli, kdy nezajišťuje hlavní funkci, přepne do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť. Uznává se, že zařízení opětovně aktivované vnějším nebo vnitřním signálem může být po omezenou dobu v aktivním režimu nezávisle na své hlavní funkci či funkcích, například pro to, aby bylo možno provést údržbu nebo stažení softwaru. Řízení spotřeby elektrické energie by mělo zajistit, aby se produkt po dokončení těchto úkonů vrátil do stavu pohotovostního režimu při připojení na síť.
(6)
Přípravná studie dospěla k závěru, že u pohotovostního režimu při připojení na síť je třeba rozlišovat požadavky podle míry dostupnosti sítě. Pro tyto účely byl určen omezený počet zařízení HiNA, mezi kterými figuruje router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub a modem, jejichž hlavní funkcí je zpracovávat provoz sítě. Jelikož u těchto zařízení se očekává, že budou reagovat na příchozí provoz okamžitě, stav pohotovostního režimu při připojení na síť se může rovnat klidovému stavu.
(7)
Vzhledem k tomu, že funkce v podmínkách pohotovostního režimu a pohotovostního režimu při připojení na síť jsou vzájemně propojeny a sortiment výrobků je stejný, konzultační fórum o ekodesignu dne 14. září 2011 podpořilo názor, že požadavky na ekodesign, pokud jde o pohotovostní režim při připojení na síť, by měly být stanoveny v aktu, kterým se změní stávající nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (3).
(8)
Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav a na pohotovostní režim při připojení na síť by měly být přezkoumány společně. Vzhledem k tomu, že datum přezkumu stanovené v nařízení (ES) č. 1275/2008 předchází vstupu v platnost první etapy požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť, datum přezkumu stanovené v nařízení by mělo být o jeden rok odloženo.
(9)
Vzhledem k tomu, že televizní přijímače, které jsou předmětem výrobkově specifického prováděcího opatření pro ekodesign, byly vyňaty z působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, jsou požadavky na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 642/2009 (4). V rámci technické, environmentální a ekonomické studie o pohotovostním režimu při připojení na síť byl učiněn odhad, že splnění požadavků na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače by do roku 2020 přineslo úspory přibližně 10 TWh.
(10)
U kávovarů konzultační fóra o ekodesignu (5) dne 16. prosince 2011 a dne 18. dubna 2012 podpořila názor, že by nemělo být přijato výrobkově specifické prováděcí opatření, ale že pro kávovary by měly být jednoznačněji stanoveny požadavky na pohotovostní režim v nařízení (ES) č. 1275/2008.
(11)
Toto nařízení zavádí specifikace pro uplatňování požadavků na řízení spotřeby elektrické energie kávovarů, pokud jde o implicitní dobu, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do pohotovostního režimu / vypnutého stavu.
(12)
Z technické, environmentální a ekonomické studie o kávovarech pro domácnost, provedené v rámci směrnice o ekodesignu, lze dojít k závěru, že omezení implicitní doby, po jejímž uplynutí se kávovary automaticky přepnou do pohotovostního režimu / vypnutého stavu, povede do roku 2020 k dodatečným ročním úsporám více než 2 TWh. Tyto úspory nebyly vzaty v úvahu v rámci úspor předpokládaných v souvislosti s nařízením (ES) č. 1275/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Nařízení (ES) č. 1275/2008 se mění takto:
1)
Název se nahrazuje tímto:
2)
Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť pro uvádění elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře na trh.
Toto nařízení se nevztahuje na elektrická a elektronická zařízení určená pro domácnosti a kanceláře, která jsou s ohledem na zamýšlené fungování uváděna na trh s nízkonapěťovým externím zdrojem napájení.“
3)
V článku 2 se doplňují tyto nové definice:
„10)
„Sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů).
11)
„Pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je zařízení schopno obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení.
12)
„Dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo zařízení prostřednictvím sítě.
13)
„Síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti, které se nachází na zařízení a pomocí kterého lze zařízení dálkově aktivovat.
14)
„Logickým síťovým portem“ se rozumí síťová technologie fungující na fyzickém síťovém portu.
15)
„Fyzickým síťovým portem“ se rozumí fyzické médium (hardware) síťového portu. Na fyzickém síťovém portu mohou fungovat dvě nebo více síťových technologií.
16)
„Dostupností sítě“ se rozumí schopnost zařízení obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál.
17)
„Zařízením připojeným na síť“ se rozumí zařízení, které lze připojit k síti a které má jeden nebo více síťových portů.
18)
„Zařízením připojeným na síť s vysokou dostupností sítě“ (zařízení HiNA) se rozumí zařízení, které má jako hlavní funkci (hlavní funkce) výhradně jednu nebo více z těchto funkcí: router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub, modem, telefon VoIP, videotelefon.
19)
„Zařízením připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (zařízení s funkcí HiNA) se rozumí zařízení s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě nebo jejich kombinace, které ale není zařízením HiNA.
20)
„Routerem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je určovat optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3).
21)
„Síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je filtrovat, přeposílat a distribuovat rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2).
22)
„Bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je poskytovat připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.
23)
„Hubem“ se rozumí síťové zařízení, které obsahuje větší počet portů a používá se k propojení segmentů místní sítě.
24)
„Modemem“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je vysílání a příjem digitálně modulovaných analogových signálů v pevných sítích.
25)
„Tiskovým zařízením“ se rozumí zařízení, které na základě elektronických vstupních informací produkuje papírový výstup. Tiskové zařízení může mít další funkce a může být uváděno na trh jako multifunkční zařízení nebo multifunkční výrobek.
26)
„Velkoformátovou tiskárnou“ se rozumí tiskové zařízení určené pro tisk na média formátu A2 a větší, včetně zařízení určených pro nekonečná média o šířce nejméně 406 mm.
27)
„Dálkovým komunikačním systémem“ se rozumí specializovaný systém pro videokonference s vysokým rozlišením a pro spolupráci, který zahrnuje uživatelské rozhraní, kameru s vysokým rozlišením, displej, zvukový systém a schopnosti kódování a dekódování videa a audia.
28)
„Kávovarem pro domácnost“ se rozumí nekomerční spotřebič pro vaření kávy.
29)
„Překapávacím kávovarem pro domácnost s filtrem“ se rozumí kávovar pro domácnost, který využívá k vyluhování kávy prosakování.
30)
„Topným článkem“ se rozumí součást kávovaru, která přeměňuje elektrickou energii na teplo k ohřátí vody.
31)
„Předehřevem šálků“ se rozumí funkce pro ohřívání šálků, které jsou uloženy na kávovaru.
32)
„Cyklem vaření“ se rozumí proces, který musí být proveden pro přípravu kávy.
33)
„Samočisticím procesem“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem vyčištění svého vnitřku. Tento proces může spočívat buď v prostém propláchnutí, nebo v mytí za použití zvláštních přísad.
34)
„Odstraňováním vodního kamene“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem úplného nebo částečného odstranění případných usazenin vodního kamene ve svém vnitřku.
35)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
36)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto charakteristiky:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1)
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2)
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než × 4 PCI-E;
3)
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4)
obsahuje pět nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5)
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
37)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
38)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, tento operační systém je koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
39)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových centrech a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.“
4)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť jsou uvedeny v příloze II.“
5)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Revize
Nejpozději do 7. ledna 2016 Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledky přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Přezkum se zaměří zejména na působnost a požadavky, pokud jde o pohotovostní režim / vypnutý stav, a na vhodnost a úroveň požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť s ohledem na třetí etapu provádění (2019).
Přezkum by se mohl zaměřit mimo jiné na profesionální zařízení a dálkově ovládané výrobky vybavené elektrickými motory.“
6)
Článek 8 se nahrazuje tímto:
„Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 přílohy II se použije od 7. ledna 2010.
Bod 2 přílohy II se použije od 7. ledna 2013.
Bod 3 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 4 přílohy II se použije od 1. ledna 2017.
Bod 5 přílohy II se použije od 1. ledna 2019.
Bod 6 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 7 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.“
7)
Příloha II se mění takto:
a)
Bod 2 písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
Řízení spotřeby elektrické energie pro všechna zařízení kromě zařízení připojených na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, zařízení automaticky přepne:
-
do pohotovostního režimu nebo
-
do vypnutého stavu nebo
-
do jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie musí být aktivována.“
b)
Tento text se vkládá jako nové body 3, 4, 5, 6 a 7:
3. Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení)
Jakékoli zařízení připojené na síť, které může být připojeno k bezdrátové síti, musí uživateli nabízet možnost deaktivovat bezdrátové síťové spojení (bezdrátová síťová spojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro zařízení připojená na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu při připojení na síť.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout zařízení do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie v pohotovostním režimu a/nebo ve vypnutém stavu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty zařízení připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
Implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť, nesmí přesáhnout 20 minut.
c)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
d)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
e)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu e) se nevztahují na:
i)
tisková zařízení s dodávkou energie o jmenovitém výkonu vyšším než 750 W,
ii)
velkoformátové tiskárny,
iii)
dálkové komunikační systémy,
iv)
stolní počítače typu tenký klient,
v)
pracovní stanice,
vi)
mobilní pracovní stanice,
vii)
malé servery,
viii)
počítačové servery.
4. Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím „pohotovostní režim při připojení na síť“:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu c) se nevztahují na:
i)
velkoformátové tiskárny,
ii)
stolní počítače typu tenký klient,
iii)
pracovní stanice,
iv)
mobilní pracovní stanice,
v)
malé servery,
vi)
počítačové servery.
5. Od 1. ledna 2019:
Na zařízení připojená na síť jiná než zařízení HiNA nebo jiná než zařízení s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) a v bodě 4 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie zařízení připojeného na síť jiného než zařízení HiNA nebo jiného než zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.
6. Od 1. ledna 2015:
U kávovarů se implicitní doba, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do režimů a stavů uvedených v příloze II bodě 2 písm. d), stanoví takto:
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v izolované konvici nejdéle pět minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v neizolované konvici nejdéle 40 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro kávovary pro domácnost jiné než překapávací kávovary s filtrem nejdéle 30 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo nejdéle 30 minut po aktivaci topného článku nebo nejdéle 60 minut po aktivaci funkce předehřevu šálků nebo nejdéle 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu, ledaže došlo ke spuštění alarmu vyžadujícího zásah uživatelů k zabránění možnému poškození nebo nehodě.
Do výše uvedeného data se požadavky na ekodesign stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) nepoužijí.
7. Požadavky na informace o výrobku
Od 1. ledna 2015 musí být pro zařízení připojená na síť na volně dostupných internetových stránkách výrobců viditelně uvedeny tyto informace:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť, do kterých je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu a/nebo vypnutého stavu a/nebo stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť.
b)
Spotřeba elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť, když jsou všechny pevné síťové porty připojeny a všechny bezdrátové síťové porty aktivovány.
c)
Pokyny k aktivaci a deaktivaci bezdrátových síťových portů.
Informace o spotřebě elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť uvedené v písmenu b) a pokyny uvedené v písmenu c) musí být také uvedeny v uživatelském návodu.“
c)
Bod 3 se nahrazuje novým bodem 8:
„8. Měření
Spotřebu elektrické energie uvedenou v bodě 1 písm. a) a b), v bodě 2 písm. a) a b), v bodě 3 písm. e), v bodě 4 písm. c) a v bodě 5 a implicitní doby uvedené v bodě 6 určí spolehlivé, přesné a opakovatelné měření, které se provede s ohledem na obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
d)
Bod 4 se nahrazuje novým bodem 9:
„9. Informace, které budou poskytovat výrobci
Pro účely posuzování shody podle článku 4 musí být v technické dokumentaci obsaženy tyto prvky:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
použitá metoda měření,
-
popis způsobu, kterým byl zvolen nebo naprogramován režim zařízení,
-
sled událostí, které vedou k dosažení stavu, ve kterém zařízení automaticky mění režimy,
-
případné poznámky týkající se provozu zařízení, např. informace o tom, jak uživatel přepíná zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
případně implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu nízké spotřeby.
b)
Pro zařízení připojená na síť:
-
počet a typ síťových portů a, s výjimkou bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na zařízení, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda zařízení odpovídá definici zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že tomu tak není,
a pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie zařízení ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port,
-
komunikační protokol, který zařízení používá.
Pokud nejsou poskytnuty žádné informace, zařízení se nepovažuje za zařízení připojené na síť, ledaže by poskytovalo funkce routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem), hubu, modemu, telefonu VoIP nebo videotelefonu.
c)
Zkušební parametry pro měření:
-
okolní teplota,
-
zkušební napětí ve voltech (V) a kmitočet v hertzích (Hz),
-
celkové harmonické zkreslení elektrické rozvodné soustavy,
-
informace a dokumentace o přístrojovém vybavení, nastavení a obvodech použitých pro elektrické zkoušení.
d)
Parametry zařízení podstatné pro posuzování shody s požadavky uvedenými v bodě 1 písm. c) nebo případně s požadavky uvedenými v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b), a to včetně času potřebného pro to, aby zařízení automaticky dosáhlo pohotovostního režimu nebo vypnutého stavu nebo jiného stavu, ve kterém nepřekročí použitelné požadavky na spotřebu energie pro vypnutý stav a/nebo pohotovostní režim.
Zejména pak musí být případně poskytnuto technické odůvodnění, proč požadavky uvedené v bodě 1 písm. c) nebo požadavky uvedené v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b) nejsou přiměřené zamýšlenému použití zařízení. Potřeba zachovat jedno nebo více síťových připojení nebo počkat na dálkový signál není považována za technické odůvodnění výjimky z požadavků stanovených v bodě 2 písm. d) v případě zařízení, které není výrobcem definováno jako zařízení připojené na síť.“
8)
V příloze III se doplňuje nový text, který zní:
„S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu pro měření spotřeby elektrické energie poté, co funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu.
S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 3 písm. c) a bodě 4 písm. a) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6) použijí orgány členských států následující postup pro ověřování požadavků stanovených v příloze II bodech 3 a 4.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno.
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno. Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
Kromě výše uvedených postupů musí orgány členských států používat spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují všeobecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod stanovených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
9)
Za poslední větu přílohy IV se doplňuje nový text, který zní takto:
„Pohotovostní režim při připojení na síť: 3 W pro zařízení HiNA, 1 W nebo méně pro jiná zařízení než zařízení HiNA.“
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 642/2009
Nařízení (ES) č. 642/2009 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové definice, které znějí:
„12)
„sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů);
13)
„síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti na televizním přijímači, pomocí něhož lze televizní přijímač dálkově aktivovat;
14)
„televizním přijímačem připojeným na síť“ se rozumí televizní přijímač, který lze připojit k síti a který má jeden nebo více síťových portů;
15)
„dostupností sítě“ se rozumí schopnost televizního přijímače obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál;
16)
„dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo televizní přijímač prostřednictvím sítě;
17)
„pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je televizní přijímač schopen obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení;
18)
„televizním přijímačem připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (televizní přijímač s funkcí HiNA) se rozumí televizní přijímač s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem) nebo jejich kombinace;
19)
„routerem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci určuje optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3);
20)
„síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci filtruje, přeposílá a distribuuje rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2);
21)
„bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, které ve své hlavní funkci poskytuje připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.“
2)
Příloha I se mění takto:
a)
Jako nová část 3 se vkládá tento text, který zní:
„3. SPOTŘEBA ELEKTRICKÉ ENERGIE V POHOTOVOSTNÍM REŽIMU PŘI PŘIPOJENÍ NA SÍŤ
Pro televizní přijímače připojené na síť platí tyto požadavky:
1)
Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení):
Jestliže je televizní přijímač připojený na síť vybaven funkcí pro připojení k bezdrátové síti, musí mít uživatel možnost deaktivovat bezdrátové síťové připojení (bezdrátová síťová připojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro televizní přijímače připojené na síť:
Televizní přijímače připojené na síť jsou vybaveny funkcí s těmito vlastnostmi:
Maximálně po čtyřech hodinách v zapnutém stavu od posledního zásahu uživatele a/nebo změny kanálu se televizní přijímač automaticky přepne ze zapnutého stavu do pohotovostního režimu při připojení na síť nebo do jakéhokoli jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve stavech zajišťujících pohotovostní režim při připojení na síť.
Než se televizní přijímače automaticky přepnou ze zapnutého stavu do příslušných stavů/režimů, na obrazovce se objeví upozornění. Tato funkce je nastavena jako implicitní.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout televizní přijímač do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty televizního přijímače připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
c)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
d)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
2)
Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Televizní přijímač připojený na síť musí splňovat ustanovení části 2 bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
3)
Od 1. ledna 2019:
Na televizní přijímače připojené na síť jiné než zařízení HiNA nebo jiné než televizní přijímače s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) a v bodě 2 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.“
b)
Dosavadní část 3 se označuje jako část 4.
c)
Dosavadní část 4 se označuje jako část 5.
d)
Dosavadní část 5 se označuje jako část 6.
e)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno d) vkládá tento text jako nové písmeno e):
„e)
pro pohotovostní režim při připojení na síť
-
počet a typ síťových portů a, kromě bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na televizním přijímači, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda televizní přijímač odpovídá definici televizního přijímače s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že televizní přijímač není zařízením HiNA nebo televizním přijímačem s funkcí HiNA.“
f)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno e) vkládá tento text jako nové písmeno f):
„f)
pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne televizní přijímač do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie televizního přijímače ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port.
V případě, že nejsou uvedeny žádné informace, televizní přijímač se nepovažuje za televizní přijímač připojený na síť.“
g)
Část 5 bod 1 písm. e) se označuje jako nová část 6 bod 1 písm. g).
h)
V části 5 bodě 2 (nové části 6 bodě 2) se druhá odrážka nahrazuje tímto:
„-
hodnoty spotřeby elektrické energie pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť vyjádřené ve wattech (W) zaokrouhlené na dvě desetinná místa,“.
3)
V příloze II se bod 2 nahrazuje tímto:
„2. Měření spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu / ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť
Měření spotřeby elektrické energie podle přílohy I částí 2 a 3 splňuje všechny tyto podmínky:
spotřeba elektrické energie uvedená v části 2 bodě 1 písm. a) a b), v části 2 bodě 2 písm. a) a b), v části 3 bodě 1 písm. d) a v části 3 bodě 2 písm. c) se zjišťuje spolehlivým, přesným a opakovatelným postupem měření, který zohledňuje obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
4)
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
POSTUP OVĚŘOVÁNÍ
A. Postup ověřování u požadavků stanovených v částech 1, 2, 4 a 5 přílohy I.
1)
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (7) použijí orgány členských států následující postup ověřování u požadavků stanovených v příloze I částech 1, 2, 4 a 5.
Orgány členského státu přezkoušejí jediný televizní přijímač.
Má se za to, že model je v souladu s ustanoveními přílohy I, jestliže:
a)
výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
výsledky pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodu 1 písm. a) a b) a bodu 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
výsledek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 1 písm. a) nebo b) nebo c), přezkoušejí se další tři jednotky stejného modelu.
2)
Poté, co byly přezkoušeny tři další jednotky stejného modelu, se má za to, že model je v souladu s požadavky stanovenými v příloze I, jestliže:
a)
průměrná výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu těchto tří jednotek nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodě 1 písm. a) a b) a bodě 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 2 písm. a) a b) a c), má se za to, že model není v souladu s požadavky.
B. Postup ověřování u požadavků stanovených v části 3 přílohy I
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států následující postup ověřování dle požadavků stanovených v příloze I části 3 bodě 1 písm. d) a bodě 2 písm. c). Použijí příslušný níže uvedený postup poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze I bodě 2 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ síťového portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
C. Kontrola souladu
Za účelem kontroly souladu s požadavky použijí orgány členských států postup uvedený v příloze II a spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod uvedených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. srpna 2013.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 801/2013,
annettu 22 päivänä elokuuta 2013,
asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muuttamisesta kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden lepovirtakulutuksen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta ja asetuksen (EY) N:o 642/2009 muuttamisesta televisioiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,
on kuullut ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumia,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY (2) 16 artiklan 2 kohdassa säädetään täytäntöönpanotoimenpiteistä, joihin sisältyvä yksi ensisijainen toimenpide on tietyn tuoteryhmän lepovirtakulutuksen vähentäminen.
(2)
Kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden verkkovalmiustilan tehonkulutusta on käsitelty vuosina 2006-2007 tehdyssä lepovirtakulutusta koskevassa teknisessä, taloudellisessa ja ympäristöselvityksessä. Selvityksessä todettiin, että verkkoliitettävyydestä tulee yleinen ominaisuus kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävissä laitteissa. Energiaa käyttävien tuotteiden ekosuunnittelua käsittelevä sääntelykomitea totesi 21 päivänä kesäkuuta 2008 antamassaan suosituksessa, että toistaiseksi puutteellisten tietojen vuoksi verkkovalmiustilaa olisi käsiteltävä erillisessä prosessissa.
(3)
Ekosuunnittelun työsuunnitelmassa 2009-2011 verkkovalmiustila määriteltiin yhdeksi ensisijaiseksi kysymykseksi. Tämän johdosta komissio teki vuosina 2010-2011 taustaselvityksen, jossa analysoidaan verkkovalmiustilaan liittyviä teknisiä, taloudellisia ja ympäristönäkökohtia. Selvitys tehtiin yhdessä unionista ja sen ulkopuolisista maista tulevien sidosryhmien ja intressitahojen kanssa, ja sen tulokset julkistettiin.
(4)
Selvityksessä arvioitiin, että unionissa myytävien kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden tehonkulutus verkkovalmiuden tarjoavissa toimintatiloissa oli 54 terawattituntia vuonna 2010, mikä vastaa 23 miljoonan tonnin hiilidioksidipäästöjä. Jos erityistoimenpiteitä ei toteuteta, kulutuksen ennustetaan kasvavan 90 terawattituntiin vuonna 2020. Selvityksen mukaan verkkovalmiustilaan liittyvää sähkönkulutusta voidaan vähentää merkittävästi. Tämän asetuksen on tarkoitus lisätä verkkovalmiustilan energiatehokkuutta parantavien tekniikoiden käyttöä markkinoilla ja johtaa tätä kautta arviolta 36 terawattitunnin energiansäästöön vuonna 2020 ja 49 terawattitunnin säästöön vuonna 2025 verrattuna tilanteeseen, jossa mitään toimenpiteitä ei toteutettaisi.
(5)
Selvityksessä todettiin erityisesti, että säästömahdollisuuksien toteuttamisen kannalta on olennainen merkitys tehonhallintatoiminnolla, joka siirtää laitteen verkkovalmiustilaan, kun laitteen päätoiminto ei ole aktivoituna. Ulkoisesta tai sisäisestä käynnistyssignaalista uudelleen aktivoituneen laitteen katsotaan voivan olla aktiivisessa toimintatilassa rajoitetun ajan riippumatta sen päätoiminno(i)sta esimerkiksi huollon tai ohjelmistojen latauksen mahdollistamiseksi. Tehonhallinnalla olisi varmistettava, että tuote palaa verkkovalmiustilaan, kun nämä tehtävät on suoritettu.
(6)
Taustaselvityksessä katsottiin, että verkkovalmiustilan osalta vaatimuksia on tarpeen eriyttää verkon käytettävyysasteen mukaan. Tätä varten yksilöitiin rajattu määrä HiNA-laitteita, kuten reititin, verkkokytkin, langattoman verkon liityntäpiste, keskitin ja modeemi, joiden päätoimintona on verkkoliikenteen käsittely. Koska näiden laitteiden odotetaan reagoivan tulevaan liikenteeseen välittömästi, verkkovalmiustila voi vastata käyttämättä-tilaa.
(7)
Koska valmiustilaan ja verkkovalmiustilaan liittyvät toiminnot kytkeytyvät toisiinsa ja koskevat samoja tuotteita, ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumi tuki 14 päivänä syyskuuta 2011 kantaa, jonka mukaan verkkovalmiustilaa koskevat ekosuunnitteluvaatimukset olisi vahvistettava voimassa olevaa komission asetusta (EY) N:o 1275/2008 (3) muuttavalla säädöksellä.
(8)
Valmiustilaa, pois päältä -tilaa ja verkkovalmiustilaa koskevia vaatimuksia olisi tarkasteltava uudelleen yhdessä. Koska asetuksessa (EY) N:o 1275/2008 säädetty uudelleentarkasteluajankohta on ennen verkkovalmiustilaa koskevien vaatimusten ensimmäisen vaiheen voimaantuloa, kyseisen asetuksen uudelleentarkasteluajankohtaa olisi siirrettävä yhdellä vuodella.
(9)
Koska televisiot, joihin sovelletaan ekosuunnittelua koskevaa tuotekohtaista täytäntöönpanotoimenpidettä, on jätetty asetuksen (EY) N:o 1275/2008 soveltamisalan ulkopuolelle, televisioihin liittyvää verkkovalmiustilaa koskevat ekosuunnitteluvaatimukset sisällytetään komission asetukseen (EY) N:o 642/2009 (4). Verkkovalmiustilaa koskevassa teknisessä, taloudellisessa ja ympäristöselvityksessä arvioitiin, että televisioiden verkkovalmiustilaa koskevat ekosuunnitteluvaatimukset tuottaisivat arviolta 10 terawattitunnin säästöt vuoteen 2020 mennessä.
(10)
Kahvinkeittimien osalta 16 päivänä joulukuuta 2011 ja 18 päivänä huhtikuuta 2012 kokoontunut ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumi (5) tuki kantaa, jonka mukaan tuotekohtaista täytäntöönpanotoimenpidettä ei ole syytä antaa, vaan asetuksessa (EY) N:o 1275/2008 säädetyt valmiustilaa koskevat vaatimukset olisi täsmennettävä koskemaan kahvinkeittimiä.
(11)
Tässä asetuksessa otetaan käyttöön eritelmiä, jotka koskevat tehonhallintavaatimusten soveltamista kahvinkeittimiin sen oletusviiveen osalta, jonka jälkeen laite siirtyy automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan.
(12)
Ekosuunnitteludirektiivin nojalla tehdyn kotitalouksien kahvinkeittimiä koskevan teknisen, taloudellisen ja ympäristöselvityksen perusteella voidaan päätellä, että sen viiveen rajoittaminen, jonka jälkeen kahvinkeittimet siirtyvät automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan, tuottaa yli 2 terawattitunnin vuotuiset lisäsäästöt vuoteen 2020 mennessä. Näitä säästöjä ei ole otettu huomioon asetukseen (EY) N:o 1275/2008 liittyvissä säästöoletuksissa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muuttaminen
Muutetaan asetus (EY) N:o 1275/2008 seuraavasti:
1)
Korvataan nimi seuraavasti:
2)
Korvataan 1 artikla seuraavasti:
”1 artikla
Kohde ja soveltamisala
Tällä asetuksella vahvistetaan valmiustilan, pois päältä -tilan ja verkkovalmiustilan tehonkulutukseen liittyvät ekosuunnitteluvaatimukset kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden markkinoille saattamiselle.
Tätä asetusta ei sovelleta kotitalouksissa ja toimistoissa käytettäviin sähkö- ja elektroniikkalaitteisiin, jotka saatetaan markkinoille käyttötarkoitustaan varten pienjännitteisellä ulkoisella teholähteellä varustettuina.”
3)
Lisätään 2 artiklaan seuraavat määritelmät:
”10.
’verkolla’ tarkoitetaan viestintäinfrastruktuuria, jolle on määritelty yhteyksien topologia, arkkitehtuuri, mukaan lukien fyysiset komponentit, sekä organisaatioperiaatteet, viestintämenettelyt ja esitysmuodot (yhteyskäytännöt);
11.
’verkkovalmiustilalla’ tarkoitetaan tilaa, jossa laite pystyy jatkamaan toimintoa saatuaan etäkäynnistyssignaalin verkkoyhteyden kautta;
12.
’etäkäynnistyssignaalilla’ tarkoitetaan signaalia, joka tulee laitteen ulkopuolelta verkon kautta;
13.
’verkkoportilla’ tarkoitetaan laitteessa olevan verkkoyhteyden kiinteää tai langatonta fyysistä rajapintaa, jonka kautta laite voidaan etäkäynnistää;
14.
’loogisella verkkoportilla’ tarkoitetaan fyysisen verkkoportin yhteydessä toimivaa verkkoteknologiaa;
15.
’fyysisellä verkkoportilla’ tarkoitetaan verkkoportin fyysistä (laitteistoon kuuluvaa) välikappaletta. Fyysisen verkkoportin yhteydessä voi toimia kaksi tai useampia verkkoteknologioita;
16.
’verkon käytettävyydellä’ tarkoitetaan laitteen kykyä jatkaa toimintoja sen jälkeen kun verkkoportti on havainnut etäkäynnistyssignaalin;
17.
’verkkoon liitetyllä laitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka voi liittyä verkkoon ja jossa on yksi tai useampi verkkoportti;
18.
’verkkoon liitetyllä laitteella, jolla verkon käytettävyys on suuri’ (HiNA-laitteella) tarkoitetaan laitetta, jonka päätoiminto(i)na on yksi tai useampi seuraavista toiminnoista, mutta ei mikään muu toiminto: reititin, verkkokytkin, langattoman verkon liityntäpiste, keskitin, modeemi, internetpuhelin, videopuhelin;
19.
’verkkoon liitetyllä laitteella, jolla on suuren verkkoon kytkettävyyden toiminto’ (HiNA-toiminnolla varustetulla laitteella) tarkoitetaan laitetta, johon sisältyy reitittimen, verkkokytkimen tai langattoman verkon liityntäpisteen toiminto tai niiden yhdistelmä, mutta joka ei ole HiNA-laite;
20.
’reitittimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on määrittää optimaalinen reitti, jonka kautta verkkoliikenne olisi välitettävä. Reitittimet välittävät paketteja verkosta toiseen verkkokerrostietojen (L3) perusteella;
21.
’verkkokytkimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on suodattaa, välittää ja jakaa kehyksiä kunkin kehyksen kohdeosoitteen perusteella. Kaikki kytkimet toimivat vähintään siirtoyhteyskerroksessa (L2);
22.
’langattoman verkon liityntäpisteellä’ tarkoitetaan laitetta, jonka päätoimintona on tarjota IEEE 802.11 (Wi-Fi) -liitettävyys useille asiakkaille;
23.
’keskittimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, joka sisältää useita portteja ja jota käytetään yhdistämään lähiverkon osia;
24.
’modeemilla’ tarkoitetaan laitetta, jonka päätoimintona on välittää ja vastaanottaa digitaalisesti moduloituja analogisia signaaleja kiinteässä verkossa;
25.
’tulostimella’ tarkoitetaan laitetta, joka tuottaa paperitulosteita sähköisestä syötteestä. Tulostimilla voi olla lisätoimintoja ja niitä voidaan markkinoida monikäyttölaitteina tai monikäyttötuotteina;
26.
’suuren kokoluokan tulostimella’ tarkoitetaan tulostinta, joka on suunniteltu tuottamaan A2- ja sitä suurempia vedoksia, mukaan lukien laitteet, jotka on suunniteltu tulostamaan vähintään 406 mm leveälle jatkolomakkeelle;
27.
’etäläsnäolojärjestelmällä’ tarkoitetaan teräväpiirtoiseen videoneuvotteluun ja -yhteistyöhön tarkoitettua järjestelmää, johon sisältyy käyttöliittymä, teräväpiirtokamera, näyttö, äänentoistojärjestelmä ja prosessointivalmius video- ja audiosignaalien koodausta ja dekoodausta varten;
28.
’kotitalouksissa käytettävällä kahvinkeittimellä’ tarkoitetaan kahvin keittämiseen käytettävää ei-kaupallista laitetta;
29.
’kotitalouksissa käytettävällä suodatinkahvinkeittimellä’ tarkoitetaan kotitalouksissa käytettävää kahvinkeitintä, jossa kahvi valmistetaan suodattamalla;
30.
’lämmityselementillä’ tarkoitetaan kahvinkeittimen osaa, joka muuntaa sähkön lämmöksi veden kuumentamiseksi;
31.
’kupin esilämmityksellä’ tarkoitetaan toimintoa, jota käytetään kahvinkeittimen vierellä tai päällä säilytettävien kuppien lämmittämiseen;
32.
’keittojaksolla’ tarkoitetaan prosessia, joka on saatettava loppuun kahvin valmistamiseksi;
33.
’itsepuhdistuksella’ tarkoitetaan prosessia, jonka kahvinkeitin suorittaa sisäosansa puhdistamiseksi. Tämä prosessi voi olla joko pelkkä huuhtelu tai pesu, jossa käytetään erityisiä lisäaineita;
34.
’kalkinpoistolla’ tarkoitetaan prosessia, jonka kahvinkeitin suorittaa mahdollisen sisäosassaan olevan kalkin poistamiseksi kokonaan tai osittain;
35.
’pöytäkevytpäätteellä’ tarkoitetaan tietokonetta, jonka pääasiallinen toiminnallisuus on sidoksissa yhteyteen etäresursseihin (esim. tietokonepalvelimeen, etätyöasemaan) ja jossa ei ole sisäänrakennettua pyörivää tallennusvälinettä. Pöytäkevytpäätteen pääyksikkö on tarkoitettu sijoitettavaksi pysyvästi tiettyyn paikkaan (esim. työpöydälle), eikä sitä ole suunniteltu kannettavaksi. Pöytäkevytpäätteet kykenevät tulostamaan informaatiota joko ulkoiselle tai sisäiselle näytölle, jos sellainen sisältyy tuotteeseen;
36.
’työasemalla’ tarkoitetaan hyvin suorituskykyistä yksittäiskäyttötietokonetta, jota käytetään pääasiassa grafiikan luomisessa, tietokoneavusteisessa suunnittelussa, ohjelmistokehityksessä, rahoitusalan sovelluksissa, tieteellisissä sovelluksissa ja muissa laskentaintensiivisissä tehtävissä ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
keskimääräinen vikaväli (MTBF) vähintään 15 000 tuntia;
b)
itsekorjaava koodi (ECC) ja/tai puskuroitu muisti;
c)
kolme seuraavista viidestä ominaispiirteestä:
1)
lisäteholähde huippugrafiikkaa varten (eli PCI-E 6-pin 12 V -lisätehonsyöttö);
2)
järjestelmä on johdotettu emolevyssä paremmalle kuin × 4 PCI-E-tasolle grafiikkakorttipaikan tai -paikkojen ja/tai PCI-X-tuen lisäksi;
3)
ei tue UMA-grafiikkaa (Uniform Memory Access);
4)
sisältää vähintään viisi PCI-, PCI-E- tai PCI-X-paikkaa;
5)
monisuoritintuki vähintään kahdelle keskusyksikölle (tukee fyysisesti erillisiä keskusyksikköpaketteja/-liitäntöjä; tuki yksittäiselle moniydinprosessorille ei siis täytä tätä vaatimusta);
37.
’kannettavalla työasemalla’ tarkoitetaan hyvin suorituskykyistä yksittäiskäyttötietokonetta, jota käytetään pääasiassa grafiikan luomisessa, tietokoneavusteisessa suunnittelussa, ohjelmistokehityksessä, rahoitusalan sovelluksissa, tieteellisissä sovelluksissa ja muissa laskentaintensiivisissä tehtävissä, pelikäyttöä lukuun ottamatta, ja joka on erityisesti suunniteltu kannettavaksi ja käytettäväksi pitkiä aikoja joko suoralla yhteydellä tai ilman suoraa yhteyttä vaihtovirtalähteeseen. Kannettavissa työasemissa käytetään integroitua näyttöä ja niiden on kyettävä toimimaan sisäänrakennetun akun tai muun kannettavan virtalähteen avulla. Useimmissa kannettavissa työasemissa käytetään ulkoista virtalähdettä ja useimmissa on sisäänrakennettu näppäimistö ja osoitinlaite.
Kannettavalla työasemalla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
keskimääräinen vikaväli (MTBF) vähintään 13 000 tuntia;
b)
vähintään yksi luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx);
c)
tuki vähintään kolmelle sisäiselle tallennusvälineelle;
d)
tuki vähintään 32 gigatavun (GB) järjestelmämuistille;
38.
’pienpalvelimella’ tarkoitetaan tietokonetta, joka yleensä käyttää pöytätietokonekomponentteja pöytätietokonemaisessa muodossa, mutta joka on ensisijaisesti tarkoitettu toimimaan tallennustilana muille tietokoneille ja suorittamaan toimintoja, kuten tarjoamaan verkkoinfrastruktuuripalveluja ja datan/median tallennustilaa, ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
suunniteltu jalustalle, torniin tai muuhun muotoon, joka on samanlainen kuin pöytätietokoneilla, siten että kaikki tietojenkäsittely, tallennus ja verkkoliitännät sijaitsevat yhdessä kotelossa;
b)
suunniteltu toimimaan 24 tuntia vuorokaudessa ja 7 päivää viikossa;
c)
suunniteltu ensisijaisesti toimimaan monen samanaikaisen käyttäjän ympäristössä palvellen useita käyttäjiä verkkoon kytkettyjen asiakasyksiköiden kautta;
d)
jos saatetaan markkinoille käyttöjärjestelmän kanssa, käyttöjärjestelmä on tarkoitettu kotipalvelinkäyttöön tai huokeampiin palvelinsovelluksiin;
e)
ei saateta markkinoille varustettuna erillisellä grafiikkakortilla (dGfx), jonka luokitus on muu kuin G1;
39.
’tietokonepalvelimella’ tarkoitetaan tietoteknistä tuotetta, joka tarjoaa palveluja ja ohjaa verkotettuja resursseja asiakaslaitteille, kuten pöytätietokoneille, kannettaville tietokoneille, pöytäkevytpäätteille ja internetpuhelimille, tai muille tietokonepalvelimille. Tietokonepalvelin asetetaan markkinoille yleensä käytettäväksi datakeskuksissa ja toimisto-/yritysympäristöissä. Tietokonepalvelinta käytetään pääasiassa verkkoyhteyksien kautta, eikä suorien syötelaitteiden, kuten näppäimistön tai hiiren, avulla.
Tietokonepalvelimella on seuraavat ominaisuudet:
a)
se on suunniteltu tukemaan tietokonepalvelinkäyttöjärjestelmiä ja/tai hypervisor-ohjelmia, ja sen tarkoituksena on ajaa käyttäjien asentamia yrityssovelluksia;
b)
se tukee itsekorjaavaa koodia (ECC) ja/tai puskurimuistia (mukaan lukien sekä puskuroidut DIMM-moduulit (dual in-line memory module) että BOB-ratkaisut (buffered on board));
c)
se on saatettu markkinoille varustettuna yhdellä tai useammalla vaihtovirta-tasavirtateholähteellä (AC-DC);
d)
kaikki suorittimet pääsevät käyttämään yhteistä järjestelmämuistia ja näkyvät erillisinä samalle käyttöjärjestelmälle tai hypervisor-ohjelmalle.”
4)
Korvataan 3 artikla seuraavasti:
”3 artikla
Ekosuunnitteluvaatimukset
Valmiustilan, pois päältä -tilan ja verkkovalmiustilan tehonkulutusta koskevat ekosuunnitteluvaatimukset esitetään liitteessä II.”
5)
Korvataan 7 artikla seuraavasti:
”7 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen tekniikan kehityksen valossa ja esittää uudelleentarkastelun tulokset kuulemisfoorumille viimeistään 7 päivänä tammikuuta 2016. Uudelleentarkastelussa käsitellään erityisesti soveltamisalaa ja valmiustilaa ja pois päältä -tilaa koskevia vaatimuksia sekä verkkovalmiustilaa koskevien vaatimusten asianmukaisuutta ja tasoa täytäntöönpanon kolmanteen vaiheeseen (2019) nähden.
Uudelleentarkastelussa voidaan käsitellä muun muassa ammattikäyttöön tarkoitettuja laitteita ja kaukosäätimellä käytettäviä sähkömoottorilla varustettuja tuotteita.”
6)
Korvataan 8 artikla seuraavasti:
”8 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Liitteessä II olevaa 1 kohtaa sovelletaan 7 päivästä tammikuuta 2010.
Liitteessä II olevaa 2 kohtaa sovelletaan 7 päivästä tammikuuta 2013.
Liitteessä II olevaa 3 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.
Liitteessä II olevaa 4 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2017.
Liitteessä II olevaa 5 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019.
Liitteessä II olevaa 6 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.
Liitteessä II olevaa 7 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.”
7)
Muutetaan liite II seuraavasti:
a)
Korvataan 2 kohdan d alakohta seuraavasti:
”d)
Tehonhallinta muissa kuin verkkoon liitetyissä laitteissa
Laitteessa on oltava, lukuun ottamatta tilanteita, joissa vaatimus ei ole perusteltu laitteen käyttötarkoituksen vuoksi, tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto. Kun laitteessa ei ole päätoiminto aktivoituna ja kun yksi tai useampi muu energiaa käyttävä tuote ei ole riippuvainen laitteen toiminnoista, tehonhallintatoiminnon on siirrettävä laite sen tarkoitetun käyttötarkoituksen kannalta asianmukaisen lyhyimmän mahdollisen ajan kuluttua automaattisesti
-
valmiustilaan, tai
-
pois päältä -tilaan, tai
-
muuhun tilaan, jossa pois päältä -tilalle ja/tai valmiustilalle asetetut sovellettavat tehonkulutusvaatimukset eivät ylity, kun laite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen.
Tehonhallintatoiminnon on oltava aktivoituna.”
b)
Lisätään uudet 3, 4, 5, 6 ja 7 kohta seuraavasti:
3. Tammikuun 1 päivästä 2015:
a)
Mahdollisuus kytkeä langaton verkkoyhteys tai -yhteydet pois käytöstä
Verkkoon liitetyissä laitteissa, jotka voidaan liittää langattomaan verkkoon, käyttäjälle on tarjottava mahdollisuus kytkeä langaton verkkoyhteys tai -yhteydet pois käytöstä. Tätä vaatimusta ei sovelleta tuotteisiin, joiden aiottu käyttötarkoitus on riippuvainen yhdestä langattomasta verkkoyhteydestä ja joissa ei ole kiinteää verkkoyhteyttä.
b)
Tehonhallinta verkkoon liitetyissä laitteissa
Laitteessa on oltava, lukuun ottamatta tilanteita, joissa vaatimus ei ole perusteltu laitteen käyttötarkoituksen vuoksi, tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto. Kun laitteessa ei ole päätoiminto aktivoituna ja kun yksi tai useampi muu energiaa käyttävä tuote ei ole riippuvainen laitteen toiminnoista, tehonhallintatoiminnon on siirrettävä laite sen tarkoitetun käyttötarkoituksen kannalta asianmukaisen lyhyimmän mahdollisen ajan kuluttua automaattisesti verkkovalmiustilaan.
Verkkovalmiustilassa tehonhallintatoiminto voi siirtää laitteen automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan tai muuhun tilaan, joka ei ylitä valmiustilalle ja/tai pois päältä -tilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia.
Tehonhallintatoiminnon tai vastaavan toiminnon on oltava käytettävissä verkkoon liitetyn laitteen kaikissa verkkoporteissa.
Tehonhallintatoiminnon tai vastaavan toiminnon on oltava aktivoituna lukuun ottamatta tilannetta, jossa kaikki verkkoportit on kytketty pois käytöstä. Viimeksi mainitussa tapauksessa tehonhallintatoiminnon tai vastaavan on aktivoiduttava, kun yksikin portti kytketään käyttöön.
Oletusaika, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen automaattisesti verkkovalmiustilaan, saa olla enintään 20 minuuttia.
c)
Verkkoon liitetyn laitteen, jossa on yksi tai useampi valmiustila, on täytettävä näitä valmiustiloja koskevat vaatimukset, kun kaikki verkkoportit on kytketty pois päältä.
d)
Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden on täytettävä 2 kohdan d alakohdan vaatimukset, kun kaikki verkkoportit on kytketty pois päältä.
e)
Tehonkulutus verkkovalmiustilassa
HiNA-laitteiden tai HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, ei saa olla suurempi kuin 12,00 wattia.
Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, ei saa olla suurempi kuin 6,00 wattia.
Edellä e alakohdassa säädettyjä tehonkulutusrajoja ei sovelleta
i)
tulostimiin, joiden tehonlähteen nimellisteho on yli 750 wattia;
ii)
suuren kokoluokan tulostimiin;
iii)
etäläsnäolojärjestelmiin;
iv)
pöytäkevytpäätteisiin;
v)
työasemiin;
vi)
kannettaviin työasemiin;
vii)
pienpalvelimiin;
viii)
tietokonepalvelimiin.
4. Tammikuun 1 päivästä 2017:
Edellä 3 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavia säännöksiä:
a)
Verkkoon liitetyn laitteen, jossa on yksi tai useampi valmiustila, on täytettävä näitä valmiustiloja koskevat vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä.
b)
Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden on täytettävä 2 kohdan d alakohdan vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä.
c)
Tehonkulutus verkkovalmiustilassa
HiNA-laitteiden tai HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, ei saa olla suurempi kuin 8,00 wattia.
Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, ei saa olla suurempi kuin 3,00 wattia.
Edellä c alakohdassa säädettyjä tehonkulutusrajoja ei sovelleta:
i)
suuren kokoluokan tulostimiin;
ii)
pöytäkevytpäätteisiin;
iii)
työasemiin;
iv)
kannettaviin työasemiin;
v)
pienpalvelimiin;
vi)
tietokonepalvelimiin.
5. Tammikuun 1 päivästä 2019:
Edellä 3 kohdan a ja b alakohdassa ja 4 kohdan a, b ja c alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavaa säännöstä muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden tai muiden kuin HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden osalta:
Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden tai muiden kuin HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, ei saa olla suurempi kuin 2,00 wattia.
6. Tammikuun 1 päivästä 2015:
Kahvinkeittimillä viive, jonka jälkeen tuote siirtyy automaattisesti liitteessä II olevan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin tiloihin, on seuraava:
-
kotitalouksissa käytettävillä suodatinkahvinkeittimillä, joissa kahvi säilytetään eristetyssä astiassa, enintään viisi minuuttia viimeisen keittojakson päättymisestä tai enintään 30 minuuttia kalkinpoisto- tai itsepuhdistusprosessin päättymisestä,
-
kotitalouksissa käytettävillä suodatinkahvinkeittimillä, joissa kahvi säilytetään eristämättömässä astiassa, enintään 40 minuuttia viimeisen keittojakson päättymisestä tai 30 minuuttia kalkinpoisto- tai itsepuhdistusprosessin päättymisestä,
-
muilla kotitalouksissa käytettävillä kahvinkeittimillä kuin suodatinkahvinkeittimillä enintään 30 minuuttia viimeisen keittojakson päättymisestä tai enintään 30 minuuttia lämmityselementin aktivoitumisesta tai enintään 60 minuuttia kupin esilämmitystoiminnon aktivoitumisesta tai enintään 30 minuuttia kalkinpoisto- tai itsepuhdistusprosessin päättymisestä, ellei hälytin ole lauennut, joka edellyttää käyttäjän toimia mahdollisen vaurion tai onnettomuuden estämiseksi.
Edellä mainittuun päivämäärään saakka liitteessä II olevan 2 kohdan d alakohdassa vahvistettuja ekosuunnitteluvaatimuksia ei sovelleta.
7. Tuotetietovaatimukset
Tammikuun 1 päivästä 2015 verkkoon liitetyistä laitteista on esitettävä vapaasti käytettävissä olevilla valmistajien internetsivustoilla seuraavat tiedot:
a)
kustakin valmiustilasta ja/tai pois päältä -tilasta sekä verkkovalmiustilasta, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen:
-
tehonkulutus watteina pyöristettynä ensimmäiseen desimaaliin,
-
aika, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen automaattisesti valmiustilaan ja/tai pois päältä -tilaan ja/tai verkkovalmiustilaan;
b)
verkkovalmiustilan tehonkulutus, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty päälle ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty käyttöön;
c)
ohjeistus siitä, miten langattomat verkkoportit kytketään käyttöön ja pois käytöstä.
Edellä b alakohdassa tarkoitettu verkkovalmiustilan tehonkulutus ja c alakohdassa tarkoitettu ohjeistus on ilmoitettava myös käyttöoppaassa.”
c)
Korvataan 3 kohta uudella 8 kohdalla seuraavasti:
”8. Mittaukset
Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa, 2 kohdan a ja b alakohdassa, 3 kohdan e alakohdassa, 4 kohdan c alakohdassa ja 5 kohdassa tarkoitettu tehonkulutus sekä 6 kohdassa tarkoitetut viiveajat on määriteltävä luotettavalla, tarkalla ja toistettavissa olevalla mittausmenetelmällä, jossa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetty nykytekniikka.”
d)
Korvataan 4 kohta uudella 9 kohdalla seuraavasti:
”9. Tiedot, jotka valmistajien on toimitettava
Teknisten asiakirjojen on 4 artiklan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia varten sisällettävä seuraavat tiedot:
a)
Kustakin valmiustilasta ja/tai pois päältä -tilasta:
-
tehonkulutus watteina pyöristettynä ensimmäiseen desimaaliin,
-
käytetty mittausmenetelmä,
-
kuvaus siitä, miten laitteen toimintatila valittiin tai ohjelmoitiin,
-
vaiheet, joiden jälkeen laite on tilassa, jossa se vaihtaa tilaansa automaattisesti,
-
mahdolliset laitteen toimintaa koskevat huomautukset, kuten tieto siitä, miten käyttäjä voi siirtää laitteen verkkovalmiustilaan,
-
tarvittaessa viive, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen sovellettavaan alhaisen tehonkulutuksen tilaan.
b)
Verkkoon liitetyistä laitteista:
-
verkkoporttien lukumäärä ja tyyppi ja, lukuun ottamatta langattomia verkkoportteja, porttien sijainti laitteessa; erityisesti on ilmoitettava, voiko sama fyysinen verkkoportti sisältää kahden tai useamman tyyppisiä verkkoportteja,
-
onko kaikki verkkoportit kytketty pois käytöstä ennen laitteen toimitusta,
-
onko laite HiNA-laite tai HiNA-toiminnolla varustettu laite; jos mitään tietoa ei anneta, näin ei katsota olevan.
Kustakin verkkoportin tyypistä:
-
oletusaika, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen verkkovalmiustilaan,
-
laitteen uudelleenaktivointiin käytettävä käynnistyssignaali,
-
(enimmäis-)suorituskykyä koskevat eritelmät,
-
laitteen (enimmäis-)tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, jos ainoastaan tätä porttia käytetään etäaktivointiin,
-
laitteen käyttämä yhteyskäytäntö.
Jos mitään tietoja ei anneta, laitteen ei katsota olevan verkkoon liitetty laite, paitsi jos se tarjoaa reitittimen, verkkokytkimen, langattoman verkon liityntäpisteen (muun kuin päätelaitteen), keskittimen, modeemin, internetpuhelimen tai videopuhelimen toiminnot.
c)
Mittausten parametriarvot:
-
mittauslämpötila,
-
testijännite voltteina ja testitaajuus hertseinä,
-
sähkönlähteen harmoninen kokonaissärö,
-
sähkötestauksessa käytettyjen laitteiden, laitekokoonpanon ja piirien tiedot ja niihin liittyvät asiakirjat.
d)
Tapauksen mukaan 1 kohdan c alakohdassa tai 2 kohdan c ja/tai d alakohdassa ja/tai 3 kohdan b alakohdassa lueteltujen vaatimusten mukaisuuden arvioinnissa tarvittavat laitteen ominaisuudet, mukaan luettuna aika, jonka jälkeen laite siirtyy automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan taikka muuhun tilaan, jossa pois päältä -tilalle ja/tai valmiustilalle asetetut voimassa olevat tehonkulutusvaatimukset eivät ylity.
Tarpeen mukaan on erityisesti annettava tekniset perustelut, joilla osoitetaan, että 1 kohdan c alakohdassa tai 2 kohdan c ja/tai d alakohdassa ja/tai 3 kohdan b alakohdassa luetellut vaatimukset eivät sovellu laitteen aiottuun käyttötarkoitukseen. Tarvetta pitää yllä yhtä tai useampaa verkkoyhteyttä tai odottaa etäkäynnistyssignaalia ei pidetä teknisenä perusteluna sille, että laite vapautetaan 2 kohdan d alakohdassa vahvistettujen vaatimusten noudattamisesta tapauksessa, jossa valmistaja ei ole määritellyt laitetta verkkoon liitetyksi laitteeksi.”
8)
Lisätään liitteeseen III seuraava:
”Liitteessä II olevan 2 kohdan d alakohdassa esitettyjen vaatimusten osalta jäsenvaltioiden viranomaisten on käytettävä edellä kuvattua sovellettavaa menettelyä, jolla mitataan tehonkulutus sen jälkeen, kun tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto on siirtänyt laitteet sovellettavaan tilaan.
Liitteessä II olevan 3 kohdan c alakohdassa ja 4 kohdan a alakohdassa esitettyjen vaatimusten osalta jäsenvaltioiden viranomaisten on käytettävä edellä kuvattua sovellettavaa menettelyä, kun laitteen kaikki verkkoportit on kytketty pois käytöstä ja/tai kytketty irti, tapauksen mukaan.
Suorittaessaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (6) 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja markkinavalvontatarkastuksia jäsenvaltioiden viranomaisten on noudatettava liitteessä II olevassa 3 ja 4 kohdassa säädettyjen vaatimusten osalta soveltuvin osin seuraavaa tarkastusmenettelyä:
Jäsenvaltion viranomaisten on testattava yksi laite seuraavasti:
Jos laitteessa on, ja tämä on ilmoitettu teknisissä asiakirjoissa, yhden tyyppinen verkkoportti ja jos laitteessa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä portteja, valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Jos laitteessa on useita samantyyppisiä langattomia verkkoportteja, muut langattomat portit on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Jos laitteessa on useita samantyyppisiä kiinteästi kytkettyjä verkkoportteja liitteessä II olevassa 3 kohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamisen tarkastamiseksi, muut verkkoportit on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Jos käytettävissä on vain yksi verkkoportti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.
Laite siirretään päälle kytkettynä -tilaan. Kun päälle kytkettynä -tilassa oleva laite toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen laitteelle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko laite aktivoitunut uudelleen.
Jos laitteessa on, ja tämä on ilmoitettu teknisissä asiakirjoissa, useamman kuin yhden tyyppisiä verkkoportteja, kunkin verkkoporttityypin osalta toistetaan seuraava menettely. Jos laitteessa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä verkkoportteja, kustakin porttityypistä valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.
Jos tietystä verkkoporttityypistä on käytettävissä vain yksi portti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Langattomat portit, joita ei käytetä, on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Tarkastettaessa liitteessä II olevassa 3 kohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamista kiinteästi kytketyt verkkoportit, joita ei käytetä, on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista.
Laite siirretään päälle kytkettynä -tilaan. Kun päälle kytkettynä -tilassa oleva laite toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen laitteelle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko laite aktivoitunut uudelleen. Jos kahden tai useamman tyyppiset (loogiset) verkkoportit jakavat yhden fyysisen verkkoportin, tämä menettely toistetaan kullekin loogiselle verkkoporttityypille siten, että muut loogiset verkkoportit on kytketty loogisesti pois käytöstä.
Mallin katsotaan olevan tämän asetuksen mukainen, jos kunkin verkkoporttityypin tulokset eivät ylitä enimmäisarvoa yli 10 prosentilla.
Muussa tapauksessa on testattava vielä kolme laitetta. Mallin katsotaan olevan tämän asetuksen mukainen, jos kunkin verkkoporttityypin kolmen jälkimmäisen testin tulosten keskiarvo ei ylitä enimmäisarvoa yli 10 prosentilla.
Muussa tapauksessa mallin ei katsota täyttävän vaatimuksia.
Jäsenvaltion viranomaisten on toimitettava testitulokset ja muut asiaa koskevat tiedot muiden jäsenvaltioiden viranomaisille ja komissiolle kuukauden kuluessa mallin vaatimustenvastaisuutta koskevan päätöksen tekemisestä.
Edellä vahvistetun menettelyn lisäksi jäsenvaltioiden viranomaisten on käytettävä luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia mittausmenetelmiä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetty uusin tekniikka, mukaan luettuina niihin asiakirjoihin sisältyvät menetelmät, joiden viitenumerot on julkaistu tätä tarkoitusta varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
9)
Lisätään liitteen IV viimeisen virkkeen jälkeen teksti seuraavasti:
”Verkkovalmiustila: HiNA-laitteet: 3 wattia; muut kuin HiNA-laitteet: 1 watti tai vähemmän.”
2 artikla
Asetuksen (EY) N:o 642/2009 muuttaminen
Muutetaan asetus (EY) N:o 642/2009 seuraavasti:
1)
Lisätään 2 artiklaan seuraavat määritelmät:
”12.
’Verkolla’ tarkoitetaan viestintäinfrastruktuuria, jolle on määritelty yhteyksien topologia, arkkitehtuuri, mukaan lukien fyysiset komponentit, sekä organisaatioperiaatteet, viestintämenettelyt ja esitysmuodot (yhteyskäytännöt).
13.
’Verkkoportilla’ tarkoitetaan televisiossa olevan verkkoyhteyden kiinteää tai langatonta fyysistä rajapintaa, jonka kautta televisio voidaan etäkäynnistää.
14.
’Verkkoon liitetyllä televisiolla’ tarkoitetaan televisiota, joka voi liittyä verkkoon ja jossa on yksi tai useampi verkkoportti.
15.
’Verkon käytettävyydellä’ tarkoitetaan television kykyä jatkaa toimintoja sen jälkeen kun verkkoportti on havainnut etäkäynnistyssignaalin.
16.
’Etäkäynnistyssignaalilla’ tarkoitetaan signaalia, joka tulee television ulkopuolelta verkon kautta.
17.
’Verkkovalmiustilalla’ tarkoitetaan tilaa, jossa televisio pystyy jatkamaan toimintoa saatuaan etäkäynnistyssignaalin verkkoyhteyden kautta.
18.
’Verkkoon liitetyllä televisiolla, jolla on suuren verkkoon kytkettävyyden toiminto’ (HiNA-toiminnolla varustetulla televisiolla) tarkoitetaan televisiota, johon sisältyy reitittimen, verkkokytkimen tai langattoman verkon liityntäpisteen (muun kuin päätelaitteen) toiminto tai niiden yhdistelmä.
19.
’Reitittimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on määrittää optimaalinen reitti, jonka kautta verkkoliikenne olisi välitettävä. Reitittimet välittävät paketteja verkosta toiseen verkkokerrostietojen (L3) perusteella.
20.
’Verkkokytkimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on suodattaa, välittää ja jakaa kehyksiä kunkin kehyksen kohdeosoitteen perusteella. Kaikki kytkimet toimivat vähintään siirtoyhteyskerroksessa (L2).
21.
’Langattoman verkon liityntäpisteellä’ tarkoitetaan laitetta, jonka päätoimintona on tarjota IEEE 802.11 (Wi-Fi) -liitettävyys useille asiakkaille.”
2)
Muutetaan liite I seuraavasti:
a)
Lisätään uusi 3 kohta seuraavasti:
”3. TEHONKULUTUS VERKKOVALMIUSTILASSA
Verkkoon liitettyjen televisioiden osalta sovelletaan seuraavia vaatimuksia:
1.
Tammikuun 1 päivästä 2015:
a)
Mahdollisuus kytkeä langaton verkkoyhteys tai -yhteydet pois käytöstä
Jos verkkoon liitetty televisio pystyy liittymään langattomaan verkkoon, käyttäjällä on oltava mahdollisuus kytkeä langaton verkkoyhteys tai -yhteydet pois käytöstä. Tätä vaatimusta ei sovelleta tuotteisiin, joiden aiottu käyttötarkoitus on riippuvainen yhdestä langattomasta verkkoyhteydestä ja joissa ei ole kiinteää verkkoyhteyttä.
b)
Tehonhallinta verkkoon liitetyissä televisioissa
Verkkoon liitetyssä televisiossa on oltava toiminto, jolla on seuraavat ominaisuudet:
Oltuaan enintään neljä tuntia päälle kytkettynä -tilassa sen jälkeen kun käyttäjä on viimeksi suorittanut toimenpiteen ja/tai kanavanvaihdon televisio siirtyy automaattisesti päälle kytkettynä -tilasta verkkovalmiustilaan tai muuhun tilaan, joka ei ylitä verkkovalmiustilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia.
Televisioiden on annettava varoitus ennen automaattista siirtymistä päälle kytkettynä -tilasta soveltuvaan tilaan. Tämän toiminnon on oltava oletusarvoisesti käytössä.
Verkkovalmiustilassa tehonhallintatoiminto voi siirtää television automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan tai muuhun tilaan, joka ei ylitä pois päältä -tilalle ja/tai valmiustilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia.
Tehonhallintatoiminnon tai vastaavan toiminnon on oltava käytettävissä verkkoon liitetyn television kaikissa verkkoporteissa.
Tehonhallintatoiminnon tai vastaavan toiminnon on oltava aktivoituna lukuun ottamatta tilannetta, jossa kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä. Viimeksi mainitussa tapauksessa tehonhallintatoiminnon tai vastaavan on aktivoiduttava, kun yksikin portti kytketään käyttöön.
c)
Verkkoon liitetyn television, jossa on yksi tai useampi valmiustila, on täytettävä näitä valmiustiloja koskevat vaatimukset, kun kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois päältä.
d)
Tehonkulutus verkkovalmiustilassa
HiNA-toiminnolla varustettujen televisioiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television, ei saa olla suurempi kuin 12,00 wattia.
Televisioiden, joita ei ole varustettu HiNA-toiminnolla, tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television, ei saa olla suurempi kuin 6,00 wattia.
2.
Tammikuun 1 päivästä 2017:
Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavia säännöksiä:
a)
Verkkoon liitetyn television, jossa on yksi tai useampi valmiustila, on täytettävä näitä valmiustiloja koskevat vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä.
b)
Verkkoon liitetyn television on täytettävä 2.2 kohdan d alakohdan vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä.
c)
Tehonkulutus verkkovalmiustilassa
HiNA-toiminnolla varustettujen televisioiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television, ei saa olla suurempi kuin 8,00 wattia.
Televisioiden, joita ei ole varustettu HiNA-toiminnolla, tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television, ei saa olla suurempi kuin 3,00 wattia.
3.
Tammikuun 1 päivästä 2019:
Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 2 kohdan a, b ja c alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavia säännöksiä muiden verkkoon liitettyjen televisioiden kuin HiNA-laitteiden tai HiNA-toiminnolla varustettujen televisioiden osalta:
Televisioiden, joita ei ole varustettu HiNA-toiminnolla, tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television, ei saa olla suurempi kuin 2,00 wattia.”
b)
3 kohdasta tulee 4 kohta.
c)
4 kohdasta tulee 5 kohta.
d)
5 kohdasta tulee 6 kohta.
e)
Lisätään 5.1 kohdan (uuden 6.1 kohdan) d alakohdan jälkeen uusi e alakohta seuraavasti:
”e)
Verkkovalmiustilasta:
-
verkkoporttien lukumäärä ja tyyppi ja, lukuun ottamatta langattomia verkkoportteja, porttien sijainti televisiossa; erityisesti on ilmoitettava, voiko sama fyysinen verkkoportti sisältää kahden tai useamman tyyppisiä verkkoportteja,
-
onko kaikki verkkoportit kytketty pois käytöstä ennen laitteen toimitusta,
-
onko televisio HiNA-toiminnolla varustettu televisio; jos mitään tietoja ei anneta, television ei katsota olevan HiNA-laite tai HiNA-toiminnolla varustettu televisio.”
f)
Lisätään 5.1 kohdan (uuden 6.1 kohdan) uuden e alakohdan jälkeen uusi f alakohta seuraavasti:
”f)
Kustakin verkkoportin tyypistä:
-
oletusaika, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television verkkovalmiustilaan,
-
laitteen uudelleenaktivointiin käytettävä käynnistyssignaali,
-
(enimmäis-)suorituskykyä koskevat eritelmät,
-
television (enimmäis-)tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, jos ainoastaan tätä porttia käytetään etäaktivointiin.
Jos mitään tietoja ei anneta, television ei katsota olevan verkkoon liitetty televisio.”
g)
5.1 kohdan e alakohdasta tulee uusi 6.1 kohdan g alakohta.
h)
Korvataan 5.2 kohdan (uuden 6.2 kohdan) toinen luetelmakohta seuraavasti:
”-
kustakin valmiustilasta ja/tai pois päältä -tilasta ja verkkovalmiustilasta tehonkulutus watteina kahden desimaalin tarkkuudella,”.
3)
Korvataan liitteessä II oleva 2 kohta seuraavasti:
”2. Tehonkulutuksen mittaaminen valmiustilassa / pois päältä -tilassa ja verkkovalmiustilassa
Liitteessä I olevassa 2 ja 3 osassa tarkoitetun tehonkulutuksen mittausten on täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset.
Edellä 2.1 kohdan a ja b alakohdassa, 2.2 kohdan a ja b alakohdassa, 3.1 kohdan d alakohdassa ja 3.2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tehonkulutus on määriteltävä luotettavalla, tarkalla ja toistettavissa olevalla mittausmenetelmällä, jossa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetty nykytekniikka.”
4)
Korvataan liite III seuraavasti:
”LIITE III
TARKASTUSMENETTELY
A. Tarkastusmenettely liitteessä I olevassa 1, 2, 4 ja 5 osassa säädettyjä vaatimuksia varten
1.
Suorittaessaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (7) 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja markkinavalvontatarkastuksia jäsenvaltioiden viranomaisten on noudatettava liitteessä I olevassa 1, 2, 4 ja 5 osassa säädettyjen vaatimusten osalta seuraavaa tarkastusmenettelyä.
Jäsenvaltion viranomaisten on testattava yksi televisio.
Kyseisen mallin on katsottava olevan liitteessä I säädettyjen vaatimusten mukainen, jos:
a)
päälle kytkettynä -tilan tehonkulutusta koskevat tulokset eivät ylitä liitteessä I olevan 1 osan 1 ja 2 kohdassa säädettyä sovellettavaa enimmäisarvoa yli 7 prosentilla; ja
b)
pois päältä -tilan tai valmiustilan tehonkulutusta koskevat tulokset eivät ylitä liitteessä I olevan 2 osan 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 2 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjä sovellettavia enimmäisarvoja yli 0,10 watilla; ja
c)
liitteessä I olevassa 5 osassa säädettyä luminanssin huippuarvon suhdetta koskeva tulos ei ole pienempi kuin 60 prosenttia.
Jos 1 kohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitettuja tuloksia ei saavuteta, on testattava vielä kolme samaa mallia olevaa laitetta.
2.
Sen jälkeen, kun vielä kolme samaa mallia olevaa laitetta on testattu, kyseisen mallin on katsottava olevan liitteessä I säädettyjen vaatimusten mukainen, jos:
a)
kolmen jälkimmäisen yksikön päälle kytkettynä -tilan tehonkulutusta koskevien tulosten keskiarvo ei ylitä liitteessä I olevan 1 osan 1 ja 2 kohdassa säädettyä sovellettavaa enimmäisarvoa yli 7 prosentilla; ja
b)
kolmen jälkimmäisen yksikön pois päältä -tilan tai valmiustilan tehonkulutusta koskevien tulosten keskiarvo ei ylitä liitteessä I olevan 2 osan 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 2 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjä sovellettavia enimmäisarvoja yli 0,10 watilla; ja
c)
liitteessä I olevassa 5 kohdassa säädettyä luminanssin huippuarvon suhdetta koskeva kolmen jälkimmäisen yksikön tulosten keskiarvo ei ole pienempi kuin 60 prosenttia.
Jos 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja tuloksia ei saavuteta, on katsottava, ettei kyseinen malli täytä vaatimuksia
B. Tarkastusmenettely liitteessä I olevassa 3 osassa säädettyjä vaatimuksia varten
Suorittaessaan direktiivin 2009/125/EY 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja markkinavalvontatarkastuksia jäsenvaltioiden viranomaisten on noudatettava liitteessä I olevan 3 osan 1 kohdan d alakohdassa ja 2 kohdan c alakohdassa säädettyjen vaatimusten osalta soveltuvin osin seuraavaa tarkastusmenettelyä. Niiden on noudatettava jäljempänä kuvattua sovellettavaa menettelyä, kun laitteen kaikki verkkoportit on kytketty pois käytöstä ja/tai kytketty irti, tapauksen mukaan.
Jäsenvaltion viranomaisten on testattava yksi laite seuraavasti:
Jos televisiossa on, ja tämä on ilmoitettu teknisissä asiakirjoissa, yhden tyyppinen verkkoportti ja jos televisiossa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä portteja, valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Jos televisiossa on useita samantyyppisiä langattomia verkkoportteja, muut langattomat portit on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Jos laitteessa on useita samantyyppisiä kiinteästi kytkettyjä verkkoportteja liitteessä I olevassa 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamisen tarkastamiseksi, muut verkkoportit on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Jos käytettävissä on vain yksi verkkoportti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.
Laite siirretään päälle kytkettynä -tilaan. Kun päälle kytkettynä -tilassa oleva laite toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen televisiolle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko televisio aktivoitunut uudelleen.
Jos televisiossa on, ja tämä on ilmoitettu teknisissä asiakirjoissa, useamman kuin yhden tyyppisiä verkkoportteja, kunkin verkkoporttityypin osalta toistetaan seuraava menettely. Jos televisiossa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä verkkoportteja, kustakin porttityypistä valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.
Jos tietystä verkkoporttityypistä on käytettävissä vain yksi portti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Langattomat portit, joita ei käytetä, on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Tarkastettaessa liitteessä II olevassa 3 kohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamista kiinteästi kytketyt verkkoportit, joita ei käytetä, on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista.
Laite siirretään päälle kytkettynä -tilaan. Kun päälle kytkettynä -tilassa oleva laite toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen televisiolle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko televisio aktivoitunut uudelleen.
Jos kahden tai useamman tyyppiset (loogiset) verkkoportit jakavat yhden fyysisen verkkoportin, tämä menettely toistetaan kullekin loogiselle verkkoporttityypille siten, että muut loogiset verkkoportit on kytketty loogisesti pois käytöstä.
Mallin katsotaan olevan tämän asetuksen mukainen, jos kunkin verkkoporttityypin tulokset eivät ylitä enimmäisarvoa yli 7 prosentilla.
Muussa tapauksessa on testattava vielä kolme laitetta. Mallin katsotaan olevan tämän asetuksen mukainen, jos kunkin verkkoporttityypin kolmen jälkimmäisen testin tulosten keskiarvo ei ylitä enimmäisarvoa yli 7 prosentilla.
Muussa tapauksessa mallin ei katsota täyttävän vaatimuksia.
Jäsenvaltion viranomaisten on toimitettava testitulokset ja muut asiaa koskevat tiedot muiden jäsenvaltioiden viranomaisille ja komissiolle kuukauden kuluessa mallin vaatimustenvastaisuutta koskevan päätöksen tekemisestä.
C. Vaatimustenmukaisuustarkastus
Tämän asetuksen vaatimusten noudattamisen tarkastamiseksi jäsenvaltioiden viranomaisten on sovellettava liitteessä II esitettyä menettelyä sekä luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia mittausmenettelyjä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt mittausmenetelmät, mukaan luettuina sellaisissa asiakirjoissa vahvistetut menetelmät, joiden viitenumerot on julkaistu tätä tarkoitusta varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
3 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 22 päivänä elokuuta 2013.