NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 617/2013
ze dne 26. června 2013,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem uvedeným v článku 18 směrnice 2009/125/ES,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
V čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES se stanoví, že postupem podle čl. 19 odst. 3 a v souladu s kritérii stanovenými v článku 15 a po konzultaci s konzultačním fórem Komise ve vhodných případech zavede prováděcí opatření týkající se kancelářské techniky.
(3)
Komise vypracovala přípravnou studii, v níž analyzovala technické, environmentální a ekonomické aspekty počítačů. K vypracování studie přispěly zúčastněné a zainteresované strany z Unie i třetích zemí a výsledky byly zveřejněny.
(4)
Z přípravné studie vyplývá, že potenciál nákladově efektivního zlepšení spotřeby elektrické energie u počítačů činí dle odhadu přibližně 93 TWh pro období od roku 2011 do roku 2020, což odpovídá 43 Mt emisí CO2, a pro rok 2020 se tento odhad pohybuje mezi 12,5 TWh a 16,3 TWh, což odpovídá 5,0-6,5 Mt emisí CO2. Počítače tak představují skupinu výrobků, pro kterou by požadavky na ekodesign měly být stanoveny.
(5)
Ustanovení tohoto nařízení týkající se účinnosti vnitřního napájecího zdroje by se měla vztahovat i na stolní počítače typu tenký klient, pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, neboť velká část potenciálu v oblasti úspory energie u těchto zařízení souvisí s účinností jejich vnitřního napájecího zdroje a technické specifikace vnitřního napájecího zdroje těchto výrobků jsou podobné technickým specifikacím stolních počítačů a integrovaných stolních počítačů. Další aspekty týkající se výsledků v oblasti ochrany životního prostředí, kterých dosahují stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, by však mohly být předmětem specifičtějšího opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES.
(6)
Monitory se vyznačují odlišnými vlastnostmi, a proto by měly být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. S ohledem na významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení by však mohly být předmětem jiného opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES a/nebo směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (2).
(7)
Požadavky na ekodesign by neměly mít významný negativní dopad na funkčnost výrobku nebo na spotřebitele, a zejména co se týče cenové dostupnosti výrobku, ani na náklady na životní cyklus a na konkurenceschopnost odvětví. Kromě toho by požadavky neměly výrobcům ukládat povinnost využívat určitou chráněnou technologii nebo na ně klást nadměrnou administrativní zátěž a neměly by ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí.
(8)
Zlepšení energetické účinnosti počítačů by mělo být dosaženo využitím stávajících volně dostupných, nechráněných a nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na jejich pořízení i provoz.
(9)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na které se toto nařízení vztahuje. Časový rozvrh by měl být stanoven tak, aby se zabránilo negativním dopadům na dodávky počítačů a aby při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení byly zohledněny i náklady výrobců, především malých a středních podniků.
(10)
Přezkum tohoto nařízení se předpokládá nejpozději tři a půl roku poté, co vstoupí v platnost.
(11)
Energetická účinnost počítačů by měla být stanovena prostřednictvím spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav techniky, mj. případně i harmonizované normy zavedené v souladu s platnými evropskými normalizačními právními předpisy (3).
(12)
Vzhledem k charakteristickým vlastnostem počítačů nelze za zcela vhodné považovat požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a proto by se na počítače neměly vztahovat požadavky nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu (4). Z toho důvodu by v tomto nařízení měly být stanoveny zvláštní požadavky na řízení spotřeby elektrické energie, jakož i na spotřebu elektrické energie počítačů v režimu spánku, ve vypnutém stavu a ve stavu nejnižší spotřeby energie, a nařízení (ES) č. 1275/2008 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
Přestože počítače nespadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, použijí se ustanovení nařízení Komise (ES) č. 278/2009 ze dne 6. dubna 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie externích zdrojů napájení ve stavu bez zátěže a jejich průměrné energetické účinnosti v aktivním režimu (5), na externí zdroje napájení, které jsou s počítači uváděny na trh.
(14)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit postupy použitelné pro posuzování shody.
(15)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli mít povinnost poskytovat informace uvedené v technické dokumentaci podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(16)
Pro zajištění spravedlivé hospodářské soutěže, využití potenciálu zamýšlených energetických úspor a poskytování přesných informací o energetické náročnosti výrobku spotřebitelům by v tomto nařízení mělo být jasně uvedeno, že tolerance předepsané pro vnitrostátní orgány dohledu nad trhem při provádění fyzických zkoušek s cílem zjistit, zda konkrétní model výrobku spojeného se spotřebou energie je v souladu s tímto nařízením, by výrobci neměli používat pro poskytnutí prostoru pro deklarování příznivější energetické náročnosti modelu, než jakou lze doložit na základě měření a výpočtů uvedených v technické dokumentaci výrobku.
(17)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné výrobky s vysokou energetickou účinností. Ty pomohou zajistit širokou dostupnost informací a snadný přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky, což dále usnadní integraci nejlepších technologií designu a vývoj účinnějších výrobků za účelem snižování spotřeby elektrické energie.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění počítačů a počítačových serverů na trh.
2. Toto nařízení se vztahuje na níže uvedené výrobky, které mohou být napájeny střídavým proudem přímo z elektrické sítě, a to i prostřednictvím vnějšího nebo vnitřního napájecího zdroje:
a)
stolní počítače;
b)
integrované stolní počítače;
c)
notebooky (včetně počítačů typu tablet, počítačů typu slate a mobilních počítačů typu tenký klient);
d)
stolní počítače typu tenký klient;
e)
pracovní stanice;
f)
mobilní pracovní stanice;
g)
malé servery;
h)
počítačové servery.
3. Toto nařízení se nevztahuje na tyto skupiny výrobků:
a)
blade systém a jeho součásti;
b)
serverová zařízení;
c)
víceuzlové servery;
d)
počítačové servery s více než čtyřmi procesorovými paticemi;
e)
herní konzole;
f)
dokovací stanice.
Článek 2
Definice
Použijí se tyto definice:
1)
„Počítačem“ se rozumí zařízení, které provádí logické operace a zpracovává data, je schopné využívat vstupní zařízení a zobrazovat výstupní informace na monitoru a obvykle obsahuje procesor (central processing unit - CPU), který provádí operace. Není-li procesor jeho součástí, musí takové zařízení fungovat jako brána klienta k počítačovému serveru, který má úlohu výpočetního procesoru (computational processing unit).
2)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových center a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito vlastnostmi:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.
3)
„Vnějším napájecím zdrojem“ se rozumí zařízení, které se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je konstruováno tak, aby měnilo vstupní střídavý proud (AC) z elektrické sítě na výstupní stejnosměrný proud (DC) nebo střídavý proud s nižším napětím;
b)
je schopno v jeden okamžik měnit proud na stejnosměrný nebo střídavý proud pouze s jedním výstupním napětím;
c)
je určeno k používání se samostatným primárním spotřebičem;
d)
je obsaženo ve fyzickém pouzdře odděleném od primárního spotřebiče;
e)
je připojeno k primárnímu spotřebiči pomocí odpojitelného nebo pevně připojeného elektrického spojení zástrčka/zásuvka, kabelu, šňůry nebo jiné přípojky a
f)
jeho jmenovitý výstupní výkon nepřesahuje 250 W.
4)
„Vnitřním napájecím zdrojem“ se rozumí součást, která je konstruovaná tak, aby měnila střídavé napětí z elektrické sítě na stejnosměrné napětí pro účely napájení počítače nebo počítačového serveru, a má tyto vlastnosti:
a)
je umístěna uvnitř skříně počítače nebo počítačového serveru, avšak je oddělená od základní desky počítače nebo počítačového serveru;
b)
napájecí zdroj se k elektrické síti připojuje pomocí jediného kabelu bez mezilehlých obvodů mezi napájecím zdrojem a elektrickou sítí a
c)
všechny elektrické přípojky vedoucí od napájecího zdroje do součástí počítače nebo počítačového serveru jsou s výjimkou stejnosměrné přípojky k monitoru u integrovaného stolního počítače umístěny uvnitř skříně počítače.
Za vnitřní napájecí zdroj se nepovažují vnitřní měniče DC/DC používané k přeměně jediného stejnosměrného napětí z vnějšího napájecího zdroje na více stejnosměrných napětí používaných počítačem nebo počítačovým serverem.
5)
„Stolním počítačem“ se rozumí počítač, jehož hlavní jednotka je určena k umístění na trvalém stanovišti a který není určen k přenášení a je určen pro použití s externím monitorem a externími periferními zařízeními, jako je klávesnice a myš.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie stolních počítačů:
a)
stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí stolní počítač, který nesplňuje definici stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
6)
„Integrovaným stolním počítačem“ se rozumí zařízení, které funguje jako počítač i displej v jediném celku a je napájeno střídavým proudem pomocí jediného kabelu. Integrované stolní počítače mohou mít jednu ze dvou podob: 1) výrobek, u kterého je displej i počítač fyzicky zakomponován do jediné jednotky, nebo 2) výrobek, u něhož je displej od počítače oddělen, ale je k hlavní skříni připojen kabelem stejnosměrného napájení. Integrovaný stolní počítač je určen k umístění na trvalém stanovišti a není konstruován jako přenosný. Integrované stolní počítače nejsou primárně určeny k zobrazování a přijímání audiovizuálních signálů.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie integrovaných stolních počítačů:
a)
integrovaným stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který nesplňuje definici integrovaného stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
integrovaným stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
integrovaným stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
integrovaným stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
7)
„Notebookem“ se rozumí počítač speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Notebooky mají integrovaný displej, s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky nejméně 22,86 cm (9 palců), a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení.
Notebooky zahrnují také tyto podtypy:
a)
„počítačem typu tablet“ se rozumí druh notebooku, který má připojený dotykový displej a připojenou fyzickou klávesnici;
b)
„počítačem typu slate“ se rozumí druh notebooku, který má integrovaný dotykový displej, ale nemá trvale připojenou fyzickou klávesnici;
c)
„mobilním počítačem typu tenký klient“ se rozumí druh notebooku, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie notebooků:
a)
notebookem „kategorie A“ se rozumí notebook, který nesplňuje definici notebooku kategorie B ani kategorie C;
b)
notebookem „kategorie B“ se rozumí notebook, který má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx);
c)
notebookem „kategorie C“ se rozumí notebook, který se vyznačuje alespoň těmito charakteristikami:
a)
má procesor s nejméně dvěma fyzickými jádry;
b)
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a
c)
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
Výrobky, které sice splňují definici notebooku, avšak jejich příkon v klidovém stavu je nižší než 6 W, se pro účely tohoto nařízení nepovažují za notebooky.
8)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
9)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto vlastnosti:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1.
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2.
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než x4 PCI-E;
3.
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4.
zahrnuje 5 nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5.
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
10)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
11)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, je tento operační systém koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
12)
„Blade systémem a jeho součástmi“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor („skříň blade“), do nějž se vkládají různé úložné blade moduly a blade servery. Tento uzavřený prostor poskytuje sdílené zdroje, jež servery a úložné moduly využívají. Blade systémy jsou koncipovány jako rozšiřitelná řešení, jež v jediném uzavřeném prostoru zahrnují několik počítačových serverů nebo paměťových jednotek a která jsou provedena tak, aby vložení nových bladů (např. blade serverů) či jejich výměna (hot-swap) byly na místě snadno proveditelné.
13)
„Serverovým zařízením“ se rozumí počítačový server vázaný s předinstalovaným operačním systémem a aplikačním softwarem používaným k provádění zvláštní funkce nebo skupiny úzce propojených funkcí. Serverové zařízení poskytuje služby prostřednictvím jedné nebo více sítí a je obvykle řízeno přes webové rozhraní nebo příkazový řádek. Hardwarové a softwarové sestavy serverového zařízení jsou upraveny dodavatelem podle přání zákazníka za účelem provádění konkrétních úkolů, včetně síťových funkcí či funkce ukládání dat, a nejsou určeny k používání software dodaného uživatelem.
14)
„Víceuzlovým serverem“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor, do nějž se vloží dva nebo více nezávislých počítačových serverů (nebo uzlů), které sdílejí jeden nebo více napájecích zdrojů. Elektrická energie společná pro všechny uzly je distribuována sdíleným(i) napájecím(i) zdrojem/zdroji. Víceuzlový server je navržen a konstruován jako jediný uzavřený prostor, přičemž není konstruován tak, aby umožňoval nahrazení či připojení elektronických součástí bez nutnosti vypnutí (hot swapping).
15)
„Dvouzlovým serverem“ se rozumí běžná konfigurace víceuzlového serveru sestávající ze dvou serverových uzlů.
16)
„Počítačovým serverem s více než čtyřmi procesorovými paticemi“ se rozumí počítačový server s více než čtyřmi rozhraními určenými k připojení procesoru.
17)
„Herní konzolou“ se rozumí samostatné zařízení napájené z elektrické sítě, jehož primární funkcí je hraní počítačových her. Herní konzole je obvykle konstruována tak, že výstupní informace zobrazuje na externím monitoru jakožto hlavní herní obrazovce. Herní konzole obvykle mají procesor, systémovou paměť, grafický procesor a mohou obsahovat pevné disky nebo jiná vnitřní paměťová média, a rovněž optické disky. Jako primární vstupní zařízení používají herní konzole místo externí klávesnice nebo myši obvykle ruční ovladače nebo jiné interaktivní ovladače. Namísto operačních systémů používaných běžně u osobních počítačů používají herní konzole obvykle zvláštní operační systémy určené pro herní konzole. Za druh herní konzoly se považují i kapesní herní zařízení, jež mají integrovaný displej jakožto primární herní obrazovku a které jsou napájeny primárně z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení, a nikoli prostřednictvím přímého připojení ke zdroji střídavého proudu.
18)
„Dokovací stanicí“ se rozumí samostatný výrobek, který se k počítači připojuje např. za účelem rozšíření konektivity nebo konsolidace připojení periferních zařízení. Dokovací stanice mohou rovněž usnadňovat nabíjení baterií zabudovaných v připojeném počítači.
19)
„Procesorem“ se rozumí součást počítače, která řídí interpretaci a provádění příkazů. Procesory mohou sestávat z jednoho nebo více fyzických procesorů, které se označují jako „prováděcí jádra“. Prováděcím jádrem se rozumí procesor, který fyzicky existuje. Přídavné „virtuální“ nebo „logické“ procesory odvozené z jednoho nebo více než jednoho prováděcího jádra se za fyzické jádro nepovažují. V procesorové sestavě připojené k jediné fyzické procesorové patici může být obsaženo více než jedno prováděcí jádro. Celkový počet prováděcích jader v procesoru se rovná součtu prováděcích jader zařízení připojených ke všem fyzickým procesorovým paticím.
20)
„Samostatnou grafickou kartou“ (dGfx) se rozumí samostatná vnitřní součást, která obsahuje jeden nebo více grafických procesorů, má rozhraní řadiče lokální paměti a speciální lokální paměť pro zpracování grafických informací a spadá do jedné z těchto kategorií:
a)
G1 (šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 16);
b)
G2 (16 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 32);
c)
G3 (32 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 64);
d)
G4 (64 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 96);
e)
G5 (96 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 128);
f)
G6 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice 192 bitů));
g)
G7 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice ≥ 192 bitů)).
„Šířkou pásma vyrovnávací paměti“ se rozumí množství dat zpracovaných za jednu sekundu všemi procesory na dGfx, které se vypočte podle tohoto vzorce:
kde:
a)
šířka pásma vyrovnávací paměti je vyjádřena v gigabajtech za sekundu (GB/s);
b)
rychlost přenosu dat je efektivní kmitočet přenosu dat z paměti v MHz;
c)
šířka datového pásma je šířka paměťové sběrnice vyjádřená v bitech (b);
d)
číslo „8“ slouží k převodu výpočtu na bajty;
e)
dělení 1 000 slouží k převodu výsledku z megabajtů na gigabajty).
21)
„Vnitřním paměťovým médiem“ se rozumí součást zabudovaná v počítači, která slouží k energeticky nezávislému ukládání dat.
22)
„Druhem výrobku“ se rozumí stolní počítač, integrovaný stolní počítač, notebook, stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malý server, počítačový server, blade systém a jeho součásti, víceuzlový server, serverové zařízení, herní konzola, dokovací stanice, vnitřní napájecí zdroj nebo vnější napájecí zdroj.
23)
„Spánkovým režimem obrazovky“ se rozumí režim spotřeby energie, do nějž se obrazovka přepne po přijetí signálu z připojeného zařízení nebo vnitřního podnětu (jako např. časovač nebo snímač činnosti). Obrazovka může do tohoto režimu vstoupit rovněž prostřednictvím signálu na základě vstupu uživatele. Výrobek se musí probudit přijetím signálu z připojeného zařízení, sítě, dálkového ovládání a/nebo vnitřního podnětu. Výrobek v tomto režimu neprodukuje viditelný obraz, avšak výjimkou mohou být funkce orientované na uživatele nebo ochranné funkce, jako například zobrazení informací o výrobku nebo jeho stavu nebo funkce na bázi snímače.
Další definice pro účely příloh jsou stanoveny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů jsou stanoveny v příloze II.
Splnění platných požadavků na ekodesign počítačů a počítačových serverů se zjišťuje metodami stanovenými v příloze III.
Článek 4
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Část 2 přílohy I nařízení (ES) č. 1275/2008 se nahrazuje tímto:
„2.
Zařízení informačních technologií určená v první řadě pro použití v domácím prostředí, kromě stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů a notebooků ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (6).
Článek 5
Použití nařízení (ES) č. 278/2009
V čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 278/2009 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
je určeno k používání s elektrickými a elektronickými zařízeními určenými pro domácnosti a kanceláře, jak je uvedeno v čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 1275/2008, nebo s počítači ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (7).
Článek 6
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES je systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V uvedené směrnice.
Článek 7
Dohled nad trhem a postup ověřování shody
Dohled nad trhem se provádí v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici 2009/125/ES.
Kontrola shody počítačů a počítačových serverů s platnými požadavky na ekodesign se provádí v souladu s postupem ověřování stanoveným v příloze III bodě 2 tohoto nařízení.
Článek 8
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 9
Přezkum
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technologický pokrok a předloží výsledky tohoto přezkumu konzultačnímu fóru o ekodesignu do tří a půl roku od vstupu tohoto nařízení v platnost.
S ohledem na rychlý technologický vývoj se v rámci tohoto přezkumu posoudí vývoj programu Energy Star a možnosti, jak zpřísnit požadavky na ekodesign, výrazně snížit nebo zrušit přípustná zvýšení spotřeby energie, zejména u samostatných grafických karet (dGfx), aktualizovat definice/oblasti působnosti, a možnosti řešení spotřeby energie integrovaných displejů.
Při přezkumu se zvláště posoudí různé fáze životního cyklu, stejně jako to, zda lze stanovit a uplatňovat požadavky na ekodesign týkajících se dalších významných environmentálních aspektů, jako je hluk, efektivita využití materiálů, včetně požadavků na životnost, možnost demontáže, recyklovatelnost, normalizovaná rozhraní pro nabíječky, jakož i požadavky na informace o obsahu některých kritických surovin a minimální počet nabíjecích cyklů a záležitosti týkající se výměny baterií.
Článek 10
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Příloha II body 3 a 6.1 se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Příloha II body 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 a 7.3 se použijí ode dne 1. července 2014.
Příloha II body 1.2 a 1.4 se použijí ode dne 1. ledna 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. června 2013.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 617/2013,
annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013,
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta tietokoneiden ja tietokonepalvelinten ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,
kuultuaan direktiivin 2009/125/EY 18 artiklassa tarkoitettua kuulemisfoorumia,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Direktiivin 2009/125/EY nojalla komissio asettaa ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia eli ekosuunnitteluvaatimuksia energiaan liittyville tuotteille, jotka edustavat merkittävää myyntivolyymiä ja kauppaa ja aiheuttavat merkittävän ympäristövaikutuksen ja joihin liittyy merkittäviä mahdollisuuksia ympäristövaikutusten parantamiseen ilman, että siitä aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia.
(2)
Direktiivin 2009/125/EY 16 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, että komission on otettava 19 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, 15 artiklassa esitettyjen perusteiden mukaisesti ja kuulemisfoorumia kuultuaan käyttöön tarpeen mukaan täytäntöönpanotoimenpide, joka kohdistuu toimistolaitteisiin.
(3)
Komissio on tehnyt taustaselvityksen, jossa analysoidaan tietokoneisiin liittyviä teknisiä, taloudellisia ja ympäristönäkökohtia. Selvitykseen osallistui sidosryhmiä ja intressitahoja unionista ja kolmansista maista ja sen tulokset on asetettu julkisesti saataville.
(4)
Taustaselvitys osoitti, että tietokoneiden sähkönkulutusta voidaan vähentää kustannustehokkaasti aikavälillä 2011-2020 arviolta noin 93 TWh, mikä vastaa 43 megatonnin hiilidioksidipäästöjä ja vuonna 2020 noin 12,5-16,3 TWh, mikä vastaa 5,0-6,5 megatonnin hiilidioksidipäästöjä. Näin ollen tietokoneet muodostavat tuoteryhmän, jolle olisi vahvistettava ekosuunnitteluvaatimukset.
(5)
Koska suuri osa kevytpäätteiden, työasemien, pienpalvelinten ja tietokonepalvelinten energiansäästöpotentiaalista liittyy niiden sisäisen teholähteen energiatehokkuuteen ja koska näiden tuotteiden sisäisen teholähteen tekniset eritelmät ovat samankaltaiset kuin pöytätietokoneilla ja integroiduilla pöytätietokoneilla, sisäisen teholähteen hyötysuhdetta koskevia tämän asetuksen säännöksiä olisi sovellettava myös ensiksi mainittuihin. Kevytpäätteiden, työasemien, mobiilityöasemien, pienpalvelinten ja tietokonepalvelinten ympäristönsuojelullisen tason muita näkökohtia voitaisiin kuitenkin säännellä yksityiskohtaisemmalla direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanosäädöksellä.
(6)
Näytöillä on omat erityispiirteensä, joten ne olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Koska niillä on kuitenkin huomattavia ympäristövaikutuksia ja niihin liittyy huomattavia parannusmahdollisuuksia, niitä voitaisiin säännellä erillisellä direktiivin 2009/125/EY ja/tai energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin 19 päivänä toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU (2) täytäntöönpanosäädöksellä.
(7)
Ekosuunnitteluvaatimuksilla ei saisi olla merkittäviä kielteisiä vaikutuksia tuotteen toiminnallisuuteen ja kuluttajiin varsinkaan tuotteen kohtuuhintaisuuden, elinkaarikustannusten ja teollisuuden kilpailukyvyn osalta. Vaatimuksista ei myöskään saisi aiheutua valmistajien lukittumista tiettyjen toimittajien teknologiaan tai kohtuutonta hallintorasitetta, eivätkä ne saisi aiheuttaa kielteisiä terveys-, turvallisuus- tai ympäristövaikutuksia.
(8)
Tietokoneiden energiatehokkuuden parantaminen olisi toteutettava soveltamalla olemassa olevia kustannustehokkaita ja avoimia teknologioita, joiden avulla voidaan alentaa tietokoneiden hankinnasta ja käytöstä aiheutuvia kokonaiskustannuksia.
(9)
Ekosuunnitteluvaatimukset olisi otettava käyttöön vaiheittain, jotta valmistajille jäisi riittävästi aikaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden uudelleensuunnitteluun. Voimaantulo olisi ajoitettava niin, että tietokoneiden tarjontaan liittyvät kielteiset vaikutukset vältetään ja valmistajille, erityisesti pk-yrityksille, aiheutuvat kustannukset otetaan huomioon samalla, kun varmistetaan tämän asetuksen tavoitteiden toteutuminen kohtuullisessa ajassa.
(10)
Tätä asetusta on määrä tarkastella uudelleen viimeistään kolmen ja puolen vuoden kuluttua sen voimaantulosta.
(11)
Tietokoneiden energiatehokkuus olisi määritettävä käyttäen luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia menettelyjä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt menetelmät ja mahdolliset sovellettavan eurooppalaisen standardointilainsäädännön (3) mukaisesti vahvistetut yhdenmukaistetut standardit.
(12)
Koska kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden lepovirtakulutuksen ekosuunnitteluvaatimukset eivät täysin sovellu tietokoneille, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY täytäntöönpanosta kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden lepovirtakulutuksen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta 17 päivänä joulukuuta 2008 annettua komission asetusta (EY) N:o 1275/2008 (4) ei pitäisi soveltaa tietokoneisiin. Näin ollen tässä asetuksessa olisi asetettava erityisvaatimukset tietokoneiden tehonhallinnalle sekä lepotilan, pois päältä -tilan ja alhaisimman tehonkulutuksen tilan tehonkulutukselle, ja asetusta (EY) N:o 1275/2008 olisi muutettava tämän edellyttämällä tavalla.
(13)
Vaikka tietokoneet suljetaan asetuksen (EY) N:o 1275/2008 soveltamisalan ulkopuolelle, tietokoneiden kanssa markkinoille saatettaviin ulkoisiin teholähteisiin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY täytäntöönpanosta ulkoisten teholähteiden kuormittamattoman tilan sähkönkulutuksen ja aktiivitilan keskimääräisen hyötysuhteen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta 6 päivänä huhtikuuta 2009 annetun komission asetuksen (EY) N:o 278/2009 (5) säännöksiä.
(14)
Tässä asetuksessa olisi direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaisesti täsmennettävä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenetelmät.
(15)
Vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen helpottamiseksi valmistajia olisi pyydettävä antamaan direktiivin 2009/125/EY liitteissä IV ja V tarkoitetussa teknisessä dokumentaatiossa myös tällä asetuksella asetettuihin vaatimuksiin liittyvät tiedot.
(16)
Jotta voitaisiin taata terve kilpailu, halutun energiansäästöpotentiaalin saavuttaminen ja se, että kuluttajille annetaan täsmälliset tiedot tuotteiden energiatehokkuudesta, tässä asetuksessa olisi tehtävä selväksi, etteivät valmistajat saa käyttää sallittuja poikkeamia, jotka on vahvistettu kansallisille markkinavalvontaviranomaisille fysikaalisiin testeihin, joilla määritellään, onko jonkin energiaa käyttävän tuotteen tietty malli tämän asetuksen mukainen, ilmoittaakseen mallille tuotteen teknisessä asiakirja-aineistossa olevilla mittauksilla ja laskelmilla todennettua paremman suorituskyvyn.
(17)
Nykyisin käytettävissä oleville erittäin energiatehokkaille tuotteille olisi vahvistettava viitearvot. Näiden viitearvojen ansiosta tiedot olisivat erityisesti pk-yritysten saatavilla helposti ja kattavasti, millä edelleen helpotettaisiin parhaimpien rakenneratkaisujen käyttöönottoa ja tehokkaampien tuotteiden kehittämistä energiankulutuksen vähentämiseksi.
(18)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2009/125/EY 19 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tällä asetuksella vahvistetaan ekosuunnitteluvaatimukset tietokoneiden ja tietokonepalvelinten markkinoille saattamiselle.
2. Tätä asetusta sovelletaan seuraaviin tuotteisiin, jotka voivat ottaa tehonsa suoraan vaihtovirtana (AC) sähköverkosta ulkoisen tai sisäisen teholähteen kautta:
a)
pöytätietokoneet;
b)
integroidut pöytätietokoneet;
c)
kannettavat tietokoneet (mukaan luettuina taulutietokoneet, laattatietokoneet ja kannettavat kevytpäätteet);
d)
pöytäkevytpäätteet;
e)
työasemat;
f)
kannettavat työasemat;
g)
pienpalvelimet;
h)
tietokonepalvelimet.
3. Tätä asetusta ei sovelleta seuraaviin tuoteryhmiin:
a)
korttipalvelinjärjestelmät ja -komponentit;
b)
toimintopalvelimet;
c)
monisolmupalvelimet;
d)
tietokonepalvelimet, joissa yli neljä suoritinliitäntää;
e)
pelikonsolit;
f)
telakointiasemat.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1)
’tietokoneella’ laitetta, joka suorittaa loogisia operaatioita ja käsittelee dataa, pystyy käyttämään syöttölaitteita ja tuottamaan informaatiota näytölle ja sisältää yleensä keskusyksikön (CPU) operaatioiden suorittamiseen. Ellei laitteessa ole keskusyksikköä, sen on toimittava asiakasyhdyskäytävänä tietokonepalvelimelle, joka toimii keskusyksikkönä;
2)
’tietokonepalvelimella’ tietoteknistä tuotetta, joka tarjoaa palveluja ja ohjaa verkotettuja resursseja asiakaslaitteille, kuten pöytätietokoneille, kannettaville tietokoneille, pöytäkevytpäätteille ja internet-puhelimille, tai muille tietokonepalvelimille. Tietokonepalvelin asetetaan markkinoille yleensä käytettäväksi datakeskuksissa ja toimisto-/yritysympäristöissä. Tietokonepalvelinta käytetään pääasiassa verkkoyhteyksien kautta, eikä suorien syötelaitteiden, kuten näppäimistön tai hiiren, avulla;
Tietokonepalvelimella on seuraavat ominaisuudet:
a)
se on suunniteltu tukemaan tietokonepalvelinkäyttöjärjestelmiä ja/tai hypervisor-ohjelmia, ja sen tarkoituksena on ajaa käyttäjien asentamia yrityssovelluksia,
b)
se tukee itsekorjaavaa koodia (ECC) ja/tai puskurimuistia (mukaan lukien sekä puskuroidut DIMM-moduulit (dual in-line memory module) että BOB-ratkaisut (buffered on board)),
c)
se on saatettu markkinoille varustettuna yhdellä tai useammalla vaihtovirta-tasavirtateholähteellä (AC-DC),
d)
kaikki suorittimet pääsevät käyttämään yhteistä järjestelmämuistia ja näkyvät erillisinä samalle käyttöjärjestelmälle tai hypervisor-ohjelmalle,
3)
’ulkoisella teholähteellä’ laitetta, jolla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
se on suunniteltu muuttamaan sähköverkosta saatava vaihtovirta pienempijännitteiseksi tasa- (DC) tai vaihtovirraksi (AC),
b)
se voi syöttää vain yhtä AC- tai DC-antojännitettä kerrallaan,
c)
se on tarkoitettu käytettäväksi yhdessä erillisen laitteen kanssa, joka muodostaa sen pääkuorman,
d)
se sijaitsee omassa kotelossaan erillään pääkuorman muodostavasta laitteesta,
e)
se on liitetty pääkuorman muodostavaan laitteeseen irrotettavalla tai kiinteällä pistokeliitännällä, kaapelilla, johtimella tai muulla johdotuksella ja
f)
sen arvokilven mukainen antoteho on enintään 250 wattia;
4)
’sisäisellä teholähteellä’ komponenttia, joka on suunniteltu muuttamaan sähköverkosta saatava vaihtovirta tasavirraksi (tasavirroiksi) tehon tuottamiseksi tietokoneelle tai tietokonepalvelimelle, ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
se sijaitsee tietokoneen tai tietokonepalvelimen kotelon sisällä, mutta erillään tietokoneen tai tietokonepalvelimen emolevystä,
b)
teholähteen on oltava liitettynä verkkopistorasiaan yhdellä kaapelilla, eikä teholähteen ja verkkovirran välillä saa olla välittäviä virtapiirejä ja
c)
kaikkien teholähteen ja tietokoneen tai tietokonepalvelimen osien välisten virtaliitäntöjen on oltava tietokoneen kuoren sisällä, lukuun ottamatta näytön tasavirtaliitäntää integroidussa pöytätietokoneessa.
Sisäisiä tasavirta-tasavirta-muuntajia, joita käytetään ulkoisesta virtalähteestä tulevan yhden tasavirtajännitteen muuntamiseen useiksi eri jännitteiksi tietokoneen tai tietokonepalvelimen käyttöön, ei pidetä sisäisinä virtalähteinä;
5)
’pöytätietokoneella’ tietokonetta, jonka keskusyksikkö on tarkoitettu sijoitettavaksi pysyvästi tiettyyn paikkaan, kuten pöydälle tai lattialle, jota ei ole suunniteltu kannettavaksi ja joka on tarkoitettu käytettäväksi ulkoisen näytön ja ulkoisten oheislaitteiden, kuten näppäimistön ja hiiren, kanssa.
Tämän asetuksen soveltamista varten määritellään seuraavat pöytätietokoneiden luokat:
a)
’luokan A’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, joka ei vastaa luokan B, luokan C tai luokan D pöytätietokoneen määritelmää;
b)
’luokan B’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, jossa on
(i)
keskusyksikössä kaksi fyysistä ydintä ja
(ii)
vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia;
c)
’luokan C’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, jossa on
(i)
keskusyksikössä vähintään kolme fyysistä ydintä ja
(ii)
kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:
-
vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai
-
erillinen grafiikkakortti (dGfx);
(d)
’luokan D’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, jossa on
(i)
keskusyksikössä vähintään neljä fyysistä ydintä ja
(ii)
kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:
-
vähintään neljä gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai
-
luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx).
6)
’integroidulla pöytätietokoneella’ tietokonetta, jossa tietokone ja näyttö toimivat yhtenä yksikkönä, joka saa käyttämänsä vaihtovirran yhdellä kaapelilla. Integroituja pöytätietokoneita on kahdenlaisia: joko 1) tuote, jossa näyttö ja tietokone on fyysisesti yhdistetty yhteen yksikköön tai 2) tuote, jossa näyttö on tietokoneesta erillinen, mutta liitetty päärunkoon tasavirtajohdolla. Integroitu pöytätietokone on tarkoitettu sijoitettavaksi pysyvästi tiettyyn paikkaan, eikä sitä ole suunniteltu kannettavaksi. Integroituja pöytätietokoneita ei ole suunniteltu ensisijaisesti audiovisuaalisten signaalien näyttämiseen ja vastaanottamiseen.
Tämän asetuksen soveltamista varten määritellään seuraavat integroitujen pöytätietokoneiden luokat:
a)
’luokan A’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, joka ei vastaa luokan B, luokan C tai luokan D integroidun pöytätietokoneen määritelmää,
b)
’luokan B’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, jossa on
(i)
keskusyksikössä kaksi fyysistä ydintä ja
(ii)
vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia;
c)
’luokan C’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, jossa on
(i)
keskusyksikössä vähintään kolme fyysistä ydintä ja
(ii)
kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:
-
vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai
-
erillinen grafiikkakortti (dGfx);
d)
’luokan D’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, jossa on
(i)
keskusyksikössä vähintään neljä fyysistä ydintä ja
(ii)
kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:
-
vähintään neljä gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai
-
luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx).
7)
’kannettavalla tietokoneella’ tietokonetta, joka on erityisesti suunniteltu kannettavaksi ja käytettäväksi pitkiä aikoja joko suoralla yhteydellä tai ilman suoraa yhteyttä vaihtovirtalähteeseen. Kannettavissa tietokoneissa on sisäänrakennettu näyttö, jonka näyttöruudun halkaisija on vähintään 22,86 cm (9 tuumaa), ja ne kykenevät toimimaan sisäänrakennetun akun tai muun kannettavan teholähteen avulla.
Kannettavia tietokoneita ovat myös seuraavat alatyypit:
a)
’taulutietokoneella’ tarkoitetaan tuotetta, joka on yhdentyyppinen kannettava tietokone, joka sisältää siihen liitettynä sekä kosketusnäytön että fyysisen näppäimistön;
b)
’laattatietokoneella’ tarkoitetaan yhdentyyppistä kannettavaa tietokonetta, jossa on sisäänrakennettu kosketusnäyttö, mutta ei pysyvästi liitettyä fyysistä näppäimistöä;
c)
’kannettavalla kevytpäätteellä’ tarkoitetaan yhdentyyppistä kannettavaa tietokonetta, jonka pääasiallinen toiminnallisuus on sidoksissa yhteyteen etäresursseihin (esim. tietokonepalvelimeen, etätyöasemaan) ja jossa ei ole sisäänrakennettua pyörivää tallennusvälinettä.
Tämän asetuksen soveltamista varten määritellään seuraavat kannettavien tietokoneiden luokat:
a)
’luokan A’ kannettavalla tietokoneella tarkoitetaan kannettavaa tietokonetta, joka ei vastaa luokan B tai luokan C kannettavan tietokoneen määritelmää,
b)
’luokan B’ kannettavalla tietokoneella tarkoitetaan kannettavaa tietokonetta, jossa on vähintään yksi erillinen grafiikkakortti (dGfx),
c)
’luokan C’ kannettavalla tietokoneella tarkoitetaan kannettavaa tietokonetta, jolla on ainakin seuraavat ominaispiirteet:
a)
keskusyksikössä vähintään kaksi fyysistä ydintä,
b)
vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja
c)
luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx).
Tämän asetuksen soveltamista varten kannettaviksi tietokoneiksi ei katsota tuotteita, jotka muutoin vastaisivat kannettavan tietokoneen määritelmää, mutta joiden tehontarve käyttämättömänä on alle 6 W;
8)
’pöytäkevytpäätteellä’ tietokonetta, jonka pääasiallinen toiminnallisuus on sidoksissa yhteyteen etäresursseihin (esim. tietokonepalvelimeen, etätyöasemaan) ja jossa ei ole sisäänrakennettua pyörivää tallennusvälinettä. Pöytäkevytpäätteen pääyksikkö on tarkoitettu sijoitettavaksi pysyvästi tiettyyn paikkaan (esim. työpöydälle), eikä sitä ole suunniteltu kannettavaksi. Pöytäkevytpäätteet kykenevät tulostamaan informaatiota joko ulkoiselle tai sisäiselle näytölle, jos sellainen sisältyy tuotteeseen;
9)
’työasemalla’ hyvin suorituskykyistä yksittäiskäyttötietokonetta, jota käytetään pääasiassa grafiikan luomisessa, tietokoneavusteisessa suunnittelussa, ohjelmistokehityksessä, rahoitusalan sovelluksissa, tieteellisissä sovelluksissa ja muissa laskentaintensiivisissä tehtävissä ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
keskimääräinen vikaväli (MTBF) vähintään 15 000 tuntia;
b)
itsekorjaava koodi (ECC) ja/tai puskuroitu muisti;
c)
kolme seuraavista viidestä ominaispiirteestä:
1)
lisäteholähde huippugrafiikkaa varten (eli PCI-E 6-pin 12 V -lisätehonsyöttö),
2)
järjestelmä on johdotettu emolevyssä paremmalle kuin x4 PCI-E-tasolle grafiikkakorttipaikan tai -paikkojen ja/tai PCI-X-tuen lisäksi;
3)
ei tue UMA-grafiikkaa (Uniform Memory Access),
4)
sisältää vähintään viisi PCI-, PCI-E- tai PCI-X-paikkaa,
5)
monisuoritintuki vähintään kahdelle keskusyksikölle (tukee fyysisesti erillisiä keskusyksikköpaketteja/-liitäntöjä; tuki yksittäiselle moniydinprosessorille ei siis täytä tätä vaatimusta);
10)
’kannettavalla työasemalla’ hyvin suorituskykyistä yksittäiskäyttötietokonetta, jota käytetään pääasiassa grafiikan luomisessa, tietokoneavusteisessa suunnittelussa, ohjelmistokehityksessä, rahoitusalan sovelluksissa, tieteellisissä sovelluksissa ja muissa laskentaintensiivisissä tehtävissä, pelikäyttöä lukuun ottamatta, ja joka on erityisesti suunniteltu kannettavaksi ja käytettäväksi pitkiä aikoja joko suoralla yhteydellä tai ilman suoraa yhteyttä vaihtovirtalähteeseen. Kannettavissa työasemissa käytetään integroitua näyttöä ja niiden on kyettävä toimimaan sisäänrakennetun akun tai muun kannettavan virtalähteen avulla. Useimmissa kannettavissa työasemissa käytetään ulkoista virtalähdettä ja useimmissa on sisäänrakennettu näppäimistö ja osoitinlaite.
Kannettavalla työasemalla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
keskimääräinen vikaväli (MTBF) vähintään 13 000 tuntia;
b)
vähintään yksi luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx);
c)
tuki vähintään kolmelle sisäiselle tallennusvälineelle;
d)
tuki vähintään 32 gigatavun (GB) järjestelmämuistille;
11)
’pienpalvelimella’ tietokonetta, joka yleensä käyttää pöytätietokonekomponentteja pöytätietokonemaisessa muodossa, mutta joka on ensisijaisesti tarkoitettu toimimaan tallennustilana muille tietokoneille ja suorittamaan toimintoja, kuten tarjoamaan verkkoinfrastruktuuripalveluja ja datan/median tallennustilaa, ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
suunniteltu jalustalle, torniin tai muuhun muotoon, joka on samanlainen kuin pöytätietokoneilla, siten että kaikki tietojenkäsittely, tallennus ja verkkoliitännät sijaitsevat yhdessä kotelossa;
b)
suunniteltu toimimaan 24 tuntia vuorokaudessa ja 7 päivää viikossa;
c)
suunniteltu ensisijaisesti toimimaan monen samanaikaisen käyttäjän ympäristössä palvellen useita käyttäjiä verkkoon kytkettyjen asiakasyksiköiden kautta;
d)
jos saatetaan markkinoille käyttöjärjestelmän kanssa, käyttöjärjestelmä on tarkoitettu kotipalvelinkäyttöön tai huokeampiin palvelinsovelluksiin;
e)
ei saateta markkinoille varustettuna erillisellä grafiikkakortilla (dGfx), jonka luokitus on muu kuin G1;
12)
’korttipalvelinjärjestelmillä ja -komponenteilla’ järjestelmää, joka koostuu telineestä (”laiteräkistä”), johon sijoitetaan erityyppisiä korttitallennusvälineitä ja korttipalvelimia. Teline tarjoaa yhteisresursseja, joista palvelimet ja tallennusvälineet ovat riippuvaisia. Korttipalvelinjärjestelmät on suunniteltu skaalautuvaksi ratkaisuksi, joissa useita tietokonepalvelimia tai tallennusyksiköitä on yhdistetty samaan telineeseen niin, että yksittäisiä korttilaitteita (esim. korttipalvelimia) on helppo lisätä tai vaihtaa laitetiloissa järjestelmän ollessa toiminnassa (ns. hot-swap);
13)
’toimintopalvelimella’ tietokonepalvelinta, joka toimitetaan esiasennetulla käyttöjärjestelmällä ja sovellusohjelmistolla ja jota käytetään suorittamaan tiettyä ennalta määriteltyä toimintoa tai tiiviisti toisiinsa liittyvien toimintojen joukkoa. Toimintopalvelin palvelee yhden tai useamman verkon välityksellä ja sitä hallitaan yleensä web-käyttöliittymän tai komentoliittymän kautta. Toimittaja räätälöi toimintopalvelimen laitteisto- ja ohjelmistokokoonpanon tietyn tehtävän mukaiseksi (esim. verkkotoiminnot tai tallennustila), eikä toimintopalvelimessa ole tarkoitus ajaa käyttäjän omia ohjelmistoja;
14)
’monisolmupalvelimella’ järjestelmää, joka koostuu telineestä, johon on istutettu vähintään kaksi itsenäistä tietokonepalvelinta (”solmua”), jotka jakavat yhden tai useamman teholähteen. Kaikkien solmujen tarvitsema kokonaisteho syötetään jaetun teholähteen (jaettujen teholähteiden) kautta. Monisolmupalvelin on suunniteltu ja rakennettu yksittäiseen telineeseen, eikä sen ole tarkoitus tukea komponenttien vaihtoa järjestelmän ollessa toiminnassa (hot-swap);
15)
’kaksisolmupalvelimella’ yleistä monisolmupalvelinkokoonpanoa, joka koostuu kahdesta palvelinsolmusta;
16)
’tietokonepalvelimella, jossa on yli neljä suoritinliitäntää’ tietokonepalvelinta, jossa on yli neljä sellaista rajapintaa, jotka on tarkoitettu suorittimen asentamiseen;
17)
’pelikonsolilla’ verkkovirralla toimivaa erillislaitetta, joka on suunniteltu ensisijaisesti videopelien pelaamiseen. Pelikonsoli on yleensä tarkoitettu tuottamaan signaalia ulkoiselle näytölle, joka toimii pääasiallisena pelinäyttönä. Pelikonsolissa on yleensä keskusyksikkö, järjestelmämuisti ja (yksi tai useampi) näytönohjain, ja se voi sisältää myös kovalevyjä tai muita sisäisiä tallennusvälineitä tai optisia levyasemia. Pelikonsoleissa pääasiallisena syöttölaitteena käytetään yleensä käsiohjaimia tai muita vuorovaikutteisia ohjainlaitteita pikemminkin kuin ulkoista näppäimistöä tai hiirtä. Pelikonsolit eivät yleensä sisällä perinteistä tietokoneen käyttöjärjestelmää, vaan niissä käytetään erityisesti konsolikäyttöön tarkoitettuja käyttöjärjestelmiä. Pelikonsoleiksi katsotaan myös kädessä pidettävät pelilaitteet, joissa pääasiallisena pelinäyttönä on sisäänrakennettu näyttö ja jotka ensisijaisesti käyttävät teholähteenään sisäänrakennettua akkua tai muuta kannettavaa virtalähdettä pikemminkin kuin suoraa yhteyttä vaihtovirtalähteeseen;
18)
’telakointiasemalla’ erillistä tuotetta, joka on tarkoitettu liitettäväksi tietokoneeseen esimerkiksi liitettävyyden laajentamiseksi tai oheislaiteliitäntöjen parantamiseksi. Telakointiasema voi myös helpottaa siihen liitetyn tietokoneen sisäisten akkujen lataamista;
19)
’keskusyksiköllä’ (CPU) tietokoneen komponenttia, joka ohjaa ohjeiden tulkintaa ja toteuttamista. Keskusyksikkö voi sisältää yhden tai useamman prosessorin, joita kutsutaan ”suoritinytimiksi”. Suoritinytimellä tarkoitetaan prosessoria, joka sijaitsee fyysisesti itse laitteessa. Yhdestä tai useammasta suoritinytimestä luodut ”virtuaaliset” tai ”loogiset” lisäprosessorit eivät ole fyysisiä ytimiä. Keskusyksikön yksittäiseen liitäntään liitettyyn prosessoripakettiin voi sisältyä yksi tai useampi suoritinydin. Keskusyksikön suoritinydinten kokonaismäärä saadaan laskemalla yhteen keskusyksikön kaikkiin fyysisiin liitäntöihin liitettyjen laitteiden suoritinytimet;
20)
’erillisellä grafiikkakortilla’ (dGfx) erillistä sisäistä komponenttia, joka sisältää yhden tai useamman grafiikkasuorittimen, jossa on paikallinen muistiohjainrajapinta ja paikallinen erityinen grafiikkamuisti, ja joka kuuluu johonkin seuraavista luokista:
a)
G1 (FB_BW ≤ 16),
b)
G2 (16 FB_BW ≤ 32),
c)
G3 (32 FB_BW ≤ 64),
d)
G4 (64 FB_BW ≤ 96),
e)
G5 (96 FB_BW ≤ 128),
f)
G6 (FB_BW 128 (kehyspuskurin datakaistanleveys 192 bittiä)),
g)
G7 (FB_BW 128 (kehyspuskurin datakaistanleveys ≥ 192 bittiä));
’kehyspuskurin kaistanleveydellä’ (FB _BW) datamäärää, jonka kaikki erillisen grafiikkakortin grafiikkasuorittimet pystyvät käsittelemään sekunnissa ja joka lasketaan seuraavalla kaavalla:
jossa
a)
kehyspuskurin kaistanleveys ilmaistaan gigatavuina sekunnissa (GB/s);
b)
datataajuus on todellinen muistidatataajuus megahertseinä (MHz);
c)
datakaistanleveys on muistikehyspuskurin (FB) datakaistanleveys bitteinä (bit);
d)
”8” muuntaa laskutuloksen tavuiksi;
e)
1 000:lla jakaminen muuntaa megatavut gigatavuiksi;
21)
’sisäisellä tallennusvälineellä’ tietokoneen sisäistä komponenttia, jolle voi pysyvästi tallentaa dataa;
22)
’tuotetyypillä’ pöytätietokonetta, integroitua pöytätietokonetta, kannettavaa tietokonetta, pöytäkevytpäätettä, työasemaa, kannettavaa työasemaa, pienpalvelinta, tietokonepalvelinta, korttipalvelinjärjestelmää ja -komponentteja, monisolmupalvelinta, toimintopalvelinta, pelikonsolia, telakointiasemaa, sisäistä teholähdettä tai ulkoista teholähdettä;
23)
’näytön lepotilalla’ tehonkulutustilaa, johon näyttö siirtyy saatuaan asianmukaisen signaalin siihen liitetyltä laitteelta tai sisäisestä lähteestä (kuten ajastimelta tai läsnäoloanturilta). Näyttö voi siirtyä tähän tilaan myös käyttäjäsyötteen tuottaman signaalin perusteella. Tuotteen on herättävä saatuaan signaalin siihen liitetyltä laitteelta, verkosta, kaukosäätimestä ja/tai sisäisestä lähteestä. Tuotteen ollessa tässä tilassa se ei tuota näkyvää kuvaa, lukuun ottamatta mahdollisesti käyttäjäsuuntautuneita tai suojaavia toimintoja, kuten tuotetietoa tai tilailmaisimia, tai anturipohjaisia toimintoja.
Liitteiden soveltamiseksi liitteessä I annetaan lisämääritelmiä.
3 artikla
Ekosuunnitteluvaatimukset
Tietokoneiden ja tietokonepalvelinten ekosuunnitteluvaatimukset esitetään liitteessä II.
Tietokoneiden ja tietokonepalvelinten ekosuunnitteluvaatimusten mukaisuus on mitattava liitteessä III esitetyillä menetelmillä.
4 artikla
Asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muutokset
Korvataan asetuksen (EY) N:o 1275/2008 liitteessä I oleva 2 kohta seuraavasti:
”2.
Ensisijaisesti kotiympäristössä käytettäviksi tarkoitetut tietotekniikkalaitteet, lukuun ottamatta pöytätietokoneita, integroituja pöytätietokoneita ja kannettavia tietokoneita siten kuin ne on määritelty komission asetuksessa (EU) N:o 617/2013 (6)
5 artikla
Asetuksen (EY) N:o 278/2009 soveltaminen
Korvataan asetuksen (EY) N:o 278/2009 2 artiklan 1 kohdan g alakohta seuraavasti:
”g)
se on tarkoitettu käytettäväksi asetuksen (EY) N:o 1275/2008 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden kanssa tai komission asetuksessa (EU) N:o 617/2013 (7) annettujen määritelmien mukaisten tietokoneiden kanssa.
6 artikla
Vaatimustenmukaisuuden arviointi
Direktiivin 2009/125/EY 8 artiklassa tarkoitettu vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely on joko mainitun direktiivin liitteessä IV säädetty sisäinen suunnittelun valvonta tai mainitun direktiivin liitteessä V säädetty vaatimustenmukaisuuden arvioinnin hallintajärjestelmä.
7 artikla
Markkinavalvonta ja tarkastusmenettely
Markkinavalvonta on suoritettava direktiivissä 2009/125/EY säädettyjen sääntöjen mukaisesti.
Tarkastettaessa, täyttävätkö tietokoneet ja tietokonepalvelimet niihin sovellettavat ekosuunnitteluvaatimukset, on noudatettava tämän asetuksen liitteen III kohdassa 2 esitettyä tarkastusmenettelyä.
8 artikla
Ohjeelliset viitearvot
Markkinoiden parhaiten suoriutuvia tuotteita ja tekniikoita tämän asetuksen voimaantuloajankohtana edustavat ohjeelliset viitearvot esitetään liitteessä IV.
9 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen tekniikan kehityksen valossa ja esittää uudelleentarkastelun tulokset ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumille viimeistään kolmen ja puolen vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta.
Koska tekniikan kehitys on nopeaa, uudelleentarkastelussa on otettava huomioon Energy Star -ohjelman edistyminen sekä mahdollisuudet tiukentaa ekosuunnitteluvaatimuksia, huomattavasti pienentää tai poistaa energiahyvityksiä varsinkin erillisille grafiikkakorteille (dGfx), päivittää määritelmiä/soveltamisalaa sekä säännellä integroitujen näyttöjen energiankulutusta.
Lisäksi uudelleentarkastelussa on erityisesti tarkasteltava eri elinkaarivaiheita, mahdollisuuksia laatia ja soveltaa ekosuunnitteluvaatimuksia muihin merkittäviin ympäristönäkökohtiin, kuten äänitaso ja materiaalitehokkuus, mukaan lukien kestävyysvaatimukset, purettavuus, kierrätettävyys ja standardoidut laturiliitännät, sekä tiedotusvaatimuksia tiettyjen kriittisten raaka-aineiden käytöstä, latauskertojen vähimmäismäärästä ja akkujen vaihtamiseen liittyvistä kysymyksistä.
10 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Liitteen II kohtia 3 ja 6.1 sovelletaan tämän asetuksen voimaantulosta lähtien.
Liitteen II kohtia 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 ja 7.3 sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2014 lähtien.
Liitteen II kohtia 1.2 ja 1.4 sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 26 päivänä kesäkuuta 2013.