NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1073/2013
ze dne 18. října 2013
o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (přepracované znění)
(ECB/2013/38)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1a čl. 6 odst. 4,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jelikož nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8) (2) je třeba podstatně změnit, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (3), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že pro splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči Evropské centrální bance (ECB) má ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami právo shromažďovat statistické informace v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a v mezích toho, co je nutné k provádění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB). Z čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2533/98 vyplývá, že investiční fondy jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek pro účely plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB mimo jiné v oblasti měnové a finanční statistiky. Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci jejich referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek plně nebo částečně zprostila statistické zpravodajské povinnosti.
(3)
ESCB vyžaduje vysoce kvalitní statistické informace o činnosti investičních fondů, aby mohl plnit své úkoly a sledovat finanční činnosti jiné než ty, které vykonávají měnové finanční instituce. Hlavním účelem těchto údajů je poskytnout ECB ucelený statistický obraz o sektoru investičních fondů v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“) a na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor.
(4)
S cílem omezit zpravodajskou zátěž se národním centrálním bankám umožňuje, aby nezbytné informace o investičních fondech shromažďovaly od skutečného souboru zpravodajských jednotek v rámci širšího statistického zpravodajského rámce, který slouží jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že se údaje shromažďují pro jiné statistické účely.
(5)
Dostupnost údajů o finančních transakcích usnadňuje hlubší analýzu pro účely měnové politiky a jiné účely. Údaje o finančních transakcích se stejně jako údaje o stavech používají též k sestavování dalších statistik, zejména finančních účtů eurozóny.
(6)
Přestože nařízení přijatá podle článku 34.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), článek 5 statutu ESCB platí pro členské státy eurozóny i pro členské státy mimo eurozónu. V 17. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 se uvádí, že z článku 5 statutu ESCB spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací potřebných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(7)
Třebaže je toto nařízení určeno především investičním fondům, nemusí být úplné informace o držitelích akcií na doručitele vydaných investičními fondy od investičních fondů přímo dostupné, a je proto nezbytné do skutečného souboru zpravodajských jednotek zahrnout další subjekty.
(8)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení (ES) č. 2533/98.
(9)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
„investičním fondem“ se rozumí subjekt kolektivního investování, který:
a)
investuje do finančních a/nebo nefinančních aktiv ve smyslu přílohy II, pokud je jeho cílem investování kapitálu získaného od veřejnosti, a
b)
je zřízen na základě práva Unie nebo vnitrostátního práva podle:
i)
smluvního práva jako podílový fond spravovaný správcovskými společnostmi,
ii)
svěřenského práva jako „unit trust“,
iii)
práva společností jako investiční společnost,
iv)
jiného podobného mechanismu nebo právní formy.
Do definice se zahrnují:
a)
subjekty, jejichž podílové listy nebo akcie jsou na žádost podílníků přímo nebo nepřímo odkoupeny nebo vyplaceny z majetku těchto subjektů, a
b)
subjekty, které mají pevný počet vydaných akcií a jejichž akcionáři mají povinnost nakoupit nebo prodat stávající akcie, když do fondu vstupují nebo z něj vystupují.
Do definice se nazahrnují:
a)
penzijní fondy podle definice v přepracovaném Evropském systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je vymezen v nařízení (EU) č. 549/2013 (subsektor S.129);
b)
fondy peněžního trhu podle definice v příloze I nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (4),
pro účely definice investičního fondu zahrnuje pojem „veřejnost“ drobné, profesionální a institucionální investory;
2.
„zpravodajská jednotka“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
3.
„rezident“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98. Pro účely tohoto nařízení se rezidentská příslušnost právnické osoby, která nemá žádný fyzický rozměr, určí podle hospodářského prostoru, podle jehož práva je registrována. Není-li právnická osoba registrována, použije se jako kritérium její sídlo, a to země, jejímž právním řádem se řídí vznik a pokračující existence této osoby;
4.
„měnová finanční instituce (MFI)“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33);
5.
„ostatními finančními zprostředkovateli“ se rozumí ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ve smyslu ESA 2010 (subsektor S.125);
6.
„akciemi / podílovými listy investičních fondů na jméno“ se rozumí akcie / podílové listy investičních fondů, pro které je vedena v souladu s vnitrostátními právními předpisy evidence držitelů těchto akcií / podílových listů obsahující informace o rezidentské příslušnosti a odvětví držitele;
7.
„akciemi / podílovými listy investičních fondů na doručitele“ se rozumí akcie / podílové listy investičních fondů, pro které v souladu s vnitrostátními právními předpisy není vedena žádná evidence držitelů těchto akcií / podílových listů nebo pro které je vedena evidence, jež však neobsahuje informace o rezidentské příslušnosti a odvětví držitele;
8.
„příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je daný investiční fond rezidentem;
9.
údaji podle „jednotlivých cenných papírů“ se rozumí údaje členěné podle jednotlivých cenných papírů.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek tvoří investiční fondy, které jsou rezidenty na území členských států eurozóny. Za vykazování statistických informací požadovaných tímto nařízením odpovídá sám investiční fond, nebo v případě investičních fondů, jež nemají podle vnitrostátního práva právní subjektivitu, odpovídají za vykazování těchto informací osoby, které jsou příslušný fond oprávněny zastupovat.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, pro účely shromažďování informací o držitelích akcií na doručitele vydaných investičními fondy v souladu s odstavcem 3 v části 2 přílohy I zahrnuje skutečný soubor zpravodajských jednotek měnové finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatele. Národní centrální banky mohou těmto subjektům udělit výjimky za předpokladu, že požadované statistické informace jsou shromažďovány z jiných dostupných zdrojů v souladu s odstavcem 3 v části 2 přílohy I. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby po dohodě s ECB mohly takovou výjimku případně udělit nebo zrušit s účinností od počátku každého roku. Pro účely tohoto nařízení mohou národní centrální banky v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 3 v části 2 přílohy I vytvořit a vést seznam vykazujících ostatních finančních zprostředkovatelů.
Článek 3
Seznam investičních fondů pro statistické účely
1. Výkonná rada pro statistické účely vytvoří a vede seznam investičních fondů, jež jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek, včetně případných dílčích fondů ve smyslu čl. 4 odst. 2. Tento seznam může vycházet ze stávajících seznamů investičních fondů, které podléhají dohledu vnitrostátních orgánů (pokud jsou takové seznamy k dispozici), doplněných o další investiční fondy, které jsou zahrnuty do definice investičních fondů v článku 1.
2. Národní centrální banky a ECB tento seznam a jeho aktualizace vhodným způsobem zpřístupní, a to zejména pomocí elektronických prostředků, prostřednictvím internetu nebo, pokud o to dotčené zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
3. Je-li nejnovější dostupná elektronická verze seznamu podle odstavce 2 nesprávná, ECB neuloží sankci zpravodajské jednotce, která řádně nesplnila statistickou zpravodajskou povinnost, pokud v dobré víře spoléhala na tento nesprávný seznam.
Článek 4
Vykazování podle jednotlivých fondů
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek vykazuje údaje o svých aktivech a pasivech podle jednotlivých fondů.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, pokud investiční fond oddělí svá aktiva do různých dílčích fondů tak, že akcie / podílové listy, které se vztahují ke každému dílčímu fondu, jsou nezávisle kryty odlišnými aktivy, považuje se každý dílčí fond za samostatný investiční fond.
3. Odchylně od odstavců 1 a 2 mohou investiční fondy s předchozím souhlasem a v souladu s pokyny příslušné národní centrální banky vykazovat svá aktiva a pasiva jako skupina za předpokladu, že to povede k podobným výsledkům jako vykazování podle jednotlivých fondů.
Článek 5
Čtvrtletní a měsíční statistická zpravodajská povinnost
1. Soubor zpravodajských jednotek v souladu s přílohami I a II poskytuje:
a)
čtvrtletně údaje o stavech aktiv a pasiv investičních fondů ke konci čtvrtletí a případná čtvrtletní přecenění nebo transakce a
b)
měsíčně údaje o stavech vydaných akcií / podílových listů investičního fondu ke konci měsíce, případná odpovídající měsíční přecenění nebo transakce a oddělené výkazy o nových emisích a zpětných odkupech či splacení akcií / podílových listů investičních fondu během vykazovaného měsíce.
2. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že údaje uvedené v odst. 1 písm. a) budou shromažďovat měsíčně namísto čtvrtletně.
Článek 6
Přecenění nebo transakce
1. Pro účely údajů vykazovaných na agregovaném základě uvedeném v příloze I vykazují zpravodajské jednotky přecenění nebo transakce v souladu s pokyny příslušné národní centrální banky.
2. Jak je uvedeno v příloze I, národní centrální banky mohou odvozovat přibližné hodnoty obchodů s cennými papíry na základě údajů o jednotlivých cenných papírech, nebo přímo shromažďovat údaje o transakcích podle jednotlivých cenných papírů.
3. Další požadavky a zásady týkající se sestavování přecenění nebo transakcí jsou uvedeny v příloze III.
Článek 7
Účetní pravidla
1. Účetními pravidly, jež investiční fondy používají pro účely vykazování podle tohoto nařízení, jsou pravidla stanovená v příslušných vnitrostátních předpisech provádějících směrnici Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (5), nebo pokud se tyto předpisy nepoužijí, v jakýchkoli jiných vnitrostátních nebo mezinárodních standardech, jež se na investiční fondy vztahují.
2. Aniž jsou dotčeny účetní postupy a možnosti vzájemného započtení běžné v členských státech eurozóny, jsou veškerá finanční aktiva a pasiva pro statistické účely vykazována v hrubém vyjádření.
Článek 8
Výjimky
1. Investičním fondům lze udělit výjimku ze statistické zpravodajské povinnosti vymezené v článku 5 takto:
a)
Národní centrální banky mohou udělit nejmenším investičním fondům (z hlediska celkových aktiv) výjimky, a to za předpokladu, že investiční fondy přispívající ke čtvrtletní agregované rozvaze představují alespoň 95 % celkových aktiv investičních fondů z hlediska stavů v každém členském státě eurozóny.
b)
V členských státech eurozóny, v nichž celková aktiva vnitrostátních investičních fondů nepřesahují 1 % celkových aktiv investičních fondů eurozóny, mohou národní centrální banky udělit nejmenším investičním fondům (z hlediska celkových aktiv) výjimky, a to za předpokladu, že investiční fondy přispívající ke čtvrtletní agregované rozvaze představují alespoň 80 % celkových vnitrostátních aktiv investičních fondů z hlediska stavů.
c)
Investiční fondy, pro něž platí výjimky uvedené v bodech a) a b), vykazují čtvrtletně pouze údaje o stavech vydaných akcií / podílových listů investičního fondu ke konci čtvrtletí a případná odpovídající čtvrtletní přecenění nebo transakce.
d)
Národní centrální banky včas kontrolují plnění podmínek uvedených v písmenech a) a b), aby mohly udělit nebo v případě nutnosti zrušit výjimku s účinností od počátku každého roku.
2. Výjimky lze udělit investičním fondům, na něž se vztahují vnitrostátní účetní pravidla, která umožňují méně časté oceňování aktiv než čtvrtletní. O kategoriích investičních fondů, jimž mohou národní centrální banky podle svého uvážení udělit výjimky, rozhodne Rada guvernérů. Na investiční fondy, pro něž platí tyto výjimky, se vztahují požadavky stanovené v článku 5, a to v periodicitě, která je v souladu s jejich povinnostmi v oblasti účetnictví ohledně časového rozložení oceňování jejich aktiv.
3. Investiční fondy se mohou rozhodnout, že výjimek nevyužijí a že budou namísto toho plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost uvedenou v článku 5. Pokud investiční fond zvolí tuto možnost, musí před každou změnou ve využívání těchto výjimek obdržet souhlas příslušné národní centrální banky.
Článek 9
Lhůty
1. Národní centrální banky rozhodují o tom, kdy potřebují od zpravodajských jednotek obdržet údaje podle článku 5, aby byly dodrženy lhůty stanovené v odstavci 2.
2. Národní centrální banky předávají ECB:
a)
agregované čtvrtletní stavy a přecenění do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují tyto údaje, jež jsou založeny na čtvrtletních údajích shromážděných od zpravodajských jednotek;
b)
agregované měsíční stavy a přecenění do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se vztahují tyto údaje, jež jsou založeny na měsíčních údajích o akciích / podílových listech investičních fondů shromážděných od zpravodajských jednotek nebo jež jsou založeny na skutečných údajích podle čl. 5 odst. 2;
c)
agregované měsíční nové emise a zpětné odkupy či splacení akcií / podílových listů investičních fondů do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se vztahují tyto údaje, jež jsou založeny na měsíčních údajích shromáždých od zpravodajských jednotek.
Článek 10
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Zpravodajské jednotky plní statistickou zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze IV.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se má řídit skutečný soubor zpravodajských jednotek v souladu s vnitrostátními charakteristikami. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 11
Fúze, rozdělení a reorganizace
V případě fúze, rozdělení nebo reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informují dotčené zpravodajské jednotky příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánují použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením.
Článek 12
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo nuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je tím dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá instituce, která je součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek, neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze IV.
Článek 13
První vykazování
Poprvé se vykazují měsíční a čtvrtletní údaje za prosinec 2014.
Článek 14
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
Článek 15
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 18. října 2013.
EUROOPAN KESKUSPANKIN ASETUS (EU) N:o 1073/2013,
annettu 18 päivänä lokakuuta 2013,
sijoitusrahastojen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista (uudelleenlaadittu)
(EKP/2013/38)
EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission lausunnon,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Koska sijoitusrahaston saamisia ja velkoja koskevista tilastoista 27 päivänä heinäkuuta 2007 annettua Euroopan keskuspankin asetusta (EY) N:o 958/2007 (EKP/2007/8) (2) on muutettava huomattavasti erityisesti Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 549/2013 (3) vuoksi, se olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen.
(2)
Asetuksen (EY) N:o 2533/98 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tilastoihin liittyvien Euroopan keskuspankin (EKP) tietojenantovaatimusten täyttämiseksi EKP:llä on oikeus kansallisten keskuspankkien avustuksella kerätä tilastotietoja tietojen antajien perusjoukosta siinä määrin kuin on Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) tehtävien hoitamiseksi välttämätöntä. Asetuksen (EY) N:o 2533/98 2 artiklan 2 kohdan a alakohdasta seuraa, että sijoitusrahastot kuuluvat tietojen antajien perusjoukkoon tilastoihin liittyvien EKP:n tietojenantovaatimusten täyttämiseksi muun muassa raha- ja rahoitustilastojen alalla. Asetuksen (EY) N:o 2533/98 3 artiklassa edellytetään lisäksi, että EKP täsmentää varsinaisen tietojen antajien joukon tietojen antajien perusjoukon piiristä, sekä annetaan EKP:lle valtuudet vapauttaa tietyt tietojen antajien ryhmät tilastoihin liittyvistä tietojenantovaatimuksista kokonaan tai osittain.
(3)
EKPJ tarvitsee korkealaatuisia tilastotietoja sijoitusrahastojen toiminnasta, jotta se voisi täyttää tehtävänsä ja valvoa muiden kuin rahalaitosten liiketoimintaa. Näiden tietojen pääasiallisena tarkoituksena on antaa EKP:lle kattava tilastoihin perustuva kuva sijoitusrahastosektorista jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö on euro (jäljempänä ’euroalueen jäsenvaltiot’), joita tarkastellaan yhtenä talousalueena.
(4)
Kunhan EKP:n tilastovaatimusten täyttäminen ei vaarannu, kansalliset keskuspankit voivat tietojen keräämisestä aiheutuvien rasitteiden vähentämiseksi kerätä tarvittavat sijoitusrahastoja koskevat tiedot varsinaiselta tiedonantajien joukolta osana laajempaa tilastointiin liittyvää tiedonkeruuta, joka palvelee muita tilastointitarkoituksia. Näissä tapauksissa tiedonantajille on avoimuuden lisäämiseksi ilmoitettava, että tietoja kerätään muita tilastointitarkoituksia varten.
(5)
Rahoitustaloustoimia koskevat tiedot mahdollistavat syvällisemmän analyysin rahapolitiikkaa ja muita tarkoituksia varten. Tietoja rahoitustaloustoimista ja kannoista käytetään myös muiden tilastojen laatimiseen, erityisesti euroalueen rahoitustilinpidossa.
(6)
Vaikka asetuksissa, joita EKP antaa Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) 34.1 artiklan nojalla, ei myönnetä mitään oikeuksia eikä aseteta mitään velvollisuuksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö ei ole euro (jäljempänä ’euroalueeseen kuulumattomat jäsenvaltiot’), EKPJ:n perussäännön 5 artikla koskee sekä euroalueen jäsenvaltioita että euroalueeseen kuulumattomia jäsenvaltioita. Asetuksen (EY) N:o 2533/98 johdanto-osan 17 kappaleessa viitataan siihen, että EKPJ:n perussäännön 5 artikla yhdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan kanssa tarkoittavat, että euroalueeseen kuulumattomien jäsenvaltioiden on laadittava ja otettava käyttöön kansallisella tasolla kaikki toimenpiteet, joita ne pitävät tarkoituksenmukaisina tilastoihin liittyvien EKP:n tietojenantovaatimusten täyttämisen edellyttämän tiedonkeruun järjestämiseksi, ja saatava tilastointiin liittyvät valmistelunsa ajoissa valmiiksi, jotta niistä voi tulla euroalueen jäsenvaltiota.
(7)
Vaikka tämä asetus on ensisijaisesti osoitettu sijoitusrahastoille, täydellisiä tietoja sijoitusrahastojen liikkeeseen laskemien haltijaosuuksien haltijoista ei välttämättä voida saada suoraan sijoitusrahastoilta, joten on tarpeen sisällyttää varsinaiseen tiedonantajien joukkoon muitakin yhteisöjä.
(8)
Asetuksen (EY) N:o 2533/98 8 artiklassa säädettyjä sääntöjä luottamuksellisten tilastotietojen suojaamisesta ja käytöstä olisi noudatettava.
(9)
Asetuksen (EY) N:o 2533/98 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että EKP:llä on oikeus määrätä seuraamuksia tietojen antajille, jotka eivät noudata EKP:n asetuksissa tai päätöksissä asetettuja tilastoihin liittyviä tietojenantovaatimuksia,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
’sijoitusrahastolla’ yhteissijoitusyritystä, joka
a)
sijoittaa liitteessä II tarkoitettuihin rahoitus- ja/tai muihin kuin rahoitusvaroihin ja jonka tavoitteena on yleisöltä kerätyn pääoman sijoittaminen; ja
b)
on perustettu unionin tai kansallisen oikeuden mukaisesti:
i)
sopimusoikeuden nojalla rahastoyhtiöiden hoidossa oleviksi sijoitusrahastoiksi;
ii)
trusteja koskevien säännösten nojalla ”unit trust” -rahastoksi;
iii)
yhtiöoikeuden nojalla sijoitusyhtiöksi; tai
iv)
minkä tahansa vastaavan mekanismin tai oikeudellisen muodon perusteella.
Määritelmä kattaa
a)
yritykset, joiden osuudet tai osakkeet on haltijan vaatimuksesta ostettava takaisin tai lunastettava suoraan tai välillisesti näiden yritysten varoilla; ja
b)
yritykset, joiden liikkeeseen laskettujen osakkeiden määrä on kiinteä ja joiden osakkeenomistajien on ostettava tai myytävä olemassa olevia osakkeita liittyessään rahastoon tai erotessaan siitä.
Määritelmä ei kata
a)
asetuksella (EU) N:o 549/2013 vahvistetussa uudistetussa Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmässä (jäljempänä ’EKT 2010’) määriteltyjä eläkerahastoja (alasektori S.129);
b)
rahalaitossektorin taseesta 24 päivänä syyskuuta 2013 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 1071/2013 (EKP/2013/33) (4) liitteessä I määriteltyjä rahamarkkinarahastoja.
Sijoitusrahastojen määritelmässä ilmaisulla ’yleisö’ tarkoitetaan piensijoittajia, ammattimaisia sijoittajia sekä institutionaalisia sijoittajia;
2)
’tiedonantajalla’ samaa kuin asetuksen (EY) N:o 2533/98 1 artiklassa ’tietojen antajalla’;
3)
’kotimaisella’ samaa kuin asetuksen (EY) N:o 2533/98 1 artiklassa. Mikäli oikeushenkilöllä ei ole fyysistä toimipaikkaa, sen kotimaa määritetään tätä asetusta sovellettaessa sen mukaan, minkä talousalueen lainsäädännön mukaan se on rekisteröity. Mikäli oikeushenkilöä ei ole rekisteröity, perusteena käytetään laillista kotipaikkaa eli maata, jonka lakien mukaan oikeushenkilön perustaminen ja sen olemassaolon jatkuminen määritetään;
4)
’rahalaitoksella’ samaa kuin asetuksen (EU) N:o 1071/2013 (EKP/2013/33) 1 artiklassa;
5)
’muulla rahoituksen välittäjällä’ muita rahoituksen välittäjiä kuin vakuutuslaitoksia ja eläkerahastoja, siten kuin ne määritellään EKT 2010:ssä (alasektori S.125);
6)
’rekisteröidyillä sijoitusrahasto-osuuksilla’ sijoitusrahasto-osuuksia, joista kansallisen lainsäädännön mukaan pidetään haltijoiden tiedot sisältävää rekisteriä, mukaan lukien tiedot haltijoiden sijaintipaikasta ja sektorista;
7)
’sijoitusrahaston haltijaosuuksilla’ sijoitusrahasto-osuuksia, joiden osalta kansallisen lainsäädännön mukaan ei pidetä haltijoiden tiedot sisältävää rekisteriä taikka joiden osalta pidetään rekisteriä ilman tietoa haltijan kotipaikasta ja sektorista;
8)
’asianomaisella kansallisella keskuspankilla’ sen euroalueen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jossa sijoitusrahastolla on kotipaikka;
9)
’arvopaperikohtaisilla’ tiedoilla tietoja, jotka on eritelty yksittäisiä arvopapereita koskeviksi tiedoiksi.
2 artikla
Varsinainen tiedonantajien joukko
1. Varsinainen tiedonantajien joukko koostuu euroalueen jäsenvaltioiden alueella olevista kotimaisista sijoitusrahastoista. Sijoitusrahasto itse on velvollinen toimittamaan tässä asetuksessa vaaditut tilastotiedot; jos sijoitusrahastot eivät ole kansallisen lainsäädäntönsä mukaan oikeushenkilöitä, velvollisuus koskee henkilöitä, jotka ovat lain mukaan oikeutettuja edustamaan niitä.
2. Tietojen saamiseksi sijoitusrahastojen liitteessä I olevan 2 osan 3 kohdan mukaisesti liikkeeseen laskemien haltijaosuuksien haltijoista varsinainen tiedonantajien joukko kattaa myös rahalaitokset ja muut rahoituksen välittäjät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista. Kansalliset keskuspankit voivat myöntää näille yhteisöille poikkeuksia, mikäli vaaditut tilastotiedot kerätään muista saatavilla olevista lähteistä liitteessä I olevan 2 osan 3 kohdan mukaisesti. Kansalliset keskuspankit tarkistavat tämän ehdon täyttymisen hyvissä ajoin, jotta ne voivat tarvittaessa myöntää tai kumota poikkeuksia kunkin vuoden alusta alkaen EKP:n kanssa sovitulla tavalla. Kansalliset keskuspankit voivat laatia tämän asetuksen soveltamista varten luettelon tiedonantovelvoitteen alaisista muista rahoituksen välittäjistä ja ylläpitää sitä liitteessä I olevan 2 osan 3 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti.
3 artikla
Tilastoinnissa käytettävä sijoitusrahastojen luettelo
1. Johtokunta laatii tilastointia varten luettelon tiedonantajien perusjoukon muodostavista sijoitusrahastoista, mahdolliset 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut alarahastot mukaan luettuina, ja ylläpitää sitä. Luettelo voi perustua mahdollisesti jo olemassa oleviin luetteloihin kansallisten viranomaisten valvomista sijoitusrahastoista; tällaisiin luetteloihin on lisättävä 1 artiklassa olevan sijoitusrahastojen määritelmän soveltamisalaan kuuluvat muut sijoitusrahastot.
2. Kansalliset keskuspankit ja EKP toimittavat tämän luettelon ja sen päivitykset tiedonantajien saataville tarkoituksenmukaisella tavalla, myös sähköisesti, internetin kautta tai asianomaisten tiedonantajien pyynnöstä paperimuodossa.
3. Jos 2 kohdassa tarkoitetun luettelon viimeisin käytettävissä oleva sähköinen versio on virheellinen, EKP ei määrää seuraamuksia tiedonantajalle, joka ei ole asianmukaisesti täyttänyt tilastointiin liittyviä tiedonantovaatimuksiaan, sikäli kuin tämä on hyvässä uskossa luottanut virheellisen luettelon tietoihin.
4 artikla
Sijoitusrahastokohtainen raportointi
1. Varsinaisen tiedonantajien joukon on annettava tiedot saamisistaan ja veloistaan sijoitusrahastokohtaisesti.
2. Jos sijoitusrahasto jakaa saamisensa eri alarahastoihin siten, että kuhunkin alarahastoon liittyvien osuuksien vakuutena ovat eri saamiset, jokainen alarahasto katsotaan erilliseksi sijoitusrahastoksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.
3. Poiketen 1 ja 2 kohdasta sijoitusrahastot voivat asianomaisen kansallisen keskuspankin etukäteissuostumuksen ja ohjeiden mukaisesti antaa tiedot saamisistaan ja veloistaan ryhmänä, kunhan tällainen raportointi johtaa vastaaviin tuloksiin kuin rahastokohtainen raportointi.
5 artikla
Tilastointiin liittyvät neljännesvuosittaiset ja kuukausittaiset tiedonantovaatimukset
1. Tiedonantajien on liitteiden I ja II mukaisesti toimitettava
a)
neljännesvuosittain vuosineljänneksen lopun kantatiedot sijoitusrahastojen saamisista ja veloista ja soveltuvin osin neljännesvuosittaiset arvostusmuutokset tai taloustoimet; ja
b)
kuukausittain kuukauden lopun kantatiedot sijoitusrahastojen liikkeeseen laskemista osuuksista sekä soveltuvin osin vastaavat kuukausittaiset arvostusmuutokset tai taloustoimet sekä erikseen tiedot sijoitusrahasto-osuuksien uusista liikkeeseenlaskuista ja lunastuksista ilmoitettavan kuukauden aikana.
2. Kansalliset keskuspankit voivat halutessaan kerätä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot kuukausittain neljännesvuosittaisen tiedonkeruun sijaan.
6 artikla
Arvostusmuutokset tai taloustoimet
1. Tiedonantajien on asianomaisen kansallisen keskuspankin ohjeiden mukaisesti ilmoitettava arvostusmuutokset tai taloustoimet liitteessä I täsmennetyllä tavalla aggregoituina ilmoitettavia tietoja varten.
2. Kuten liitteessä I täsmennetään, kansalliset keskuspankit voivat joko laskea arvopaperikauppoja koskevat likiarvot arvopaperikohtaisten tietojen perusteella tai kerätä taloustoimia koskevat tiedot suoraan arvopaperikohtaisesti.
3. Lisävaatimukset ja -ohjeet arvostusmuutoksia tai taloustoimia koskevien tietojen kokoamisesta vahvistetaan liitteessä III.
7 artikla
Kirjanpitosäännöt
1. Kirjanpitosäännöt, joita sijoitusrahastot noudattavat tässä asetuksessa tarkoitettuja tietoja antaessaan, ovat pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä 8 päivänä joulukuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/635/ETY (5) kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisia tai, jos nämä eivät ole sovellettavissa, sijoitusrahastoihin sovellettavien muiden kansallisten tai kansainvälisten standardien mukaisia.
2. Kaikki rahoitussaamiset ja -velat ilmoitetaan bruttomääräisinä tilastointia varten, tämän vaikuttamatta euroalueen jäsenvaltioissa voimassa oleviin kirjanpito- ja nettoutuskäytäntöihin.
8 artikla
Poikkeukset
1. Sijoitusrahastoille voidaan myöntää poikkeuksia 5 artiklassa säädetyistä tilastointiin liittyvistä tiedonantovaatimuksista seuraavasti:
a)
Kansalliset keskuspankit voivat myöntää poikkeuksia kokonaistaseeltaan pienimmille sijoitusrahastoille, kunhan aggregoidussa neljännesvuosittaisessa taseessa mukana olevien sijoitusrahastojen osuus on vähintään 95 prosenttia kunkin euroalueen jäsenvaltion sijoitusrahastojen kantatietojen mukaisista kokonaisvaroista.
b)
Euroalueen jäsenvaltioissa, joissa kansallisten sijoitusrahastojen yhteenlasketut kokonaisvarat ovat enintään 1 prosentti euroalueen sijoitusrahastojen kokonaisvaroista, kansalliset keskuspankit voivat myöntää poikkeuksia kokonaistaseeltaan pienimmille sijoitusrahastoille, kunhan aggregoidussa neljännesvuosittaisessa taseessa mukana olevien sijoitusrahastojen osuus on vähintään 80 prosenttia kansallisten sijoitusrahastojen kantatietojen mukaisista kokonaisvaroista.
c)
Sijoitusrahastot, joihin sovelletaan a ja b alakohdassa tarkoitettuja poikkeuksia, raportoivat ainoastaan neljännesvuosittain soveltuvin osin vuosineljänneksen lopun kantatiedot mahdollisista liikkeeseen lasketuista sijoitusrahasto-osuuksista ja vastaavista neljännesvuosittaisista arvostusmuutoksista tai taloustoimista.
d)
Kansalliset keskuspankit tarkistavat a ja b alakohdassa asetettujen ehtojen täyttymisen hyvissä ajoin, jotta ne voivat tarvittaessa myöntää tai kumota poikkeuksia kunkin kalenterivuoden alusta alkaen.
2. Kansalliset keskuspankit voivat myöntää poikkeuksia sellaisille sijoitusrahastoille, joihin sovellettavien kansallisten kirjanpitosäännösten mukaan varojen arvostus voi tapahtua harvemmin kuin neljännesvuosittain. EKP:n neuvosto päättää sijoitusrahastojen luokista, joihin kuuluville sijoitusrahastoille kansallisilla keskuspankeilla on oikeus myöntää poikkeuksia. Sijoitusrahastoihin, joille on myönnetty tällainen poikkeus, sovelletaan 5 artiklassa vahvistettuja vaatimuksia tiheydellä, joka vastaa niihin sovellettavien kirjanpitosäännösten velvoitteita varojen arvostuksen ajoituksesta.
3. Sijoitusrahastot voivat päättää olla hyödyntämättä poikkeuksia ja täyttää sen sijaan kaikki 5 artiklassa määritetyt tilastointiin liittyvät tiedonantovaatimukset. Jos sijoitusrahasto tekee tällaisen päätöksen, sen on hankittava asianomaisen kansallisen keskuspankin suostumus, ennen kuin se muuttaa käytäntönsä näiden poikkeusten hyödyntämisen suhteen.
9 artikla
Toimitusajat
1. Kansalliset keskuspankit päättävät, milloin niiden on saatava 5 artiklassa tarkoitetut tiedot tiedonantajilta 2 kohdassa tarkoitetun määräajan noudattamiseksi.
2. Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle
a)
tiedonantajilta saatuihin neljännesvuosittaisiin tietoihin perustuvat aggregoidut vuosineljänneksen kantatiedot ja arvostusmuutokset viimeistään 28. pankkipäivänä (työajan loppuun mennessä) sen vuosineljänneksen päättymisestä, jota toimitettavat tiedot koskevat;
b)
yhteenlasketut kuukausittaiset kantatiedot ja arvostusmuutokset, jotka perustuvat tiedonantajilta kerättyihin sijoitusrahasto-osuuksia koskeviin kuukausittaisiin tietoihin tai 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin ajantasaisiin tietoihin, viimeistään 28. pankkipäivänä (työajan loppuun mennessä) sen vuosineljänneksen päättymisestä, jota toimitettavat tiedot koskevat; ja
c)
tiedonantajilta saatuihin kuukausittaisiin tietoihin perustuvat aggregoidut kuukausittaiset sijoitusrahasto-osuuksien uusia liikkeeseenlaskuja ja lunastuksia koskevat tiedot viimeistään 28. pankkipäivänä (työajan loppuun mennessä) sen vuosineljänneksen päättymisestä, jota toimitettavat tiedot koskevat.
10 artikla
Vähimmäisvaatimukset ja kansalliset tiedonantomenettelyt
1. Tiedonantajien on noudatettava niitä koskevia tilastointiin liittyviä tiedonantovaatimuksia liitteessä IV yksilöityjen tietojen toimittamista, tarkkuutta, käsitteellistä vastaavuutta ja tarkistuksia koskevien vähimmäisvaatimusten mukaisesti.
2. Kansalliset keskuspankit määrittelevät ja ottavat kansallisten vaatimusten mukaisesti käyttöön tiedonantomenettelyt, joita varsinaisen tiedonantajien joukon on noudatettava. Kansalliset keskuspankit varmistavat, että näillä tiedonantomenettelyillä saadaan tarvittavat tilastotiedot ja että tietojen toimittamista, tarkkuutta, käsitteellistä vastaavuutta ja tarkistuksia koskevien vähimmäisvaatimusten noudattamisen tarkka valvonta liitteessä IV tarkoitetulla tavalla on mahdollista.
11 artikla
Sulautumiset, jakautumiset ja uudelleenjärjestelyt
Jos kyseessä on sulautuminen, jakautuminen tai muu uudelleenjärjestely, joka saattaa vaikuttaa tilastotietojen antamista koskevien velvollisuuksien täyttämiseen, asianomainen tiedonantaja ilmoittaa, sen jälkeen kun aikomus tällaisen toimen toteuttamisesta on tullut julkiseksi ja hyvissä ajoin ennen kuin se tulee voimaan, asianomaiselle kansalliselle keskuspankille suunnitelluista menettelyistä tämän asetuksen mukaisten tilastointiin liittyvien tiedonantovaatimusten täyttämiseksi.
12 artikla
Tilastotietojen tarkistaminen ja pakollinen keruu
Kansalliset keskuspankit käyttävät oikeuttaan tarkistaa tietoja, joita tiedonantajien edellytetään toimittavan tämän asetuksen perusteella, tai toimittaa tietojen pakollinen keruu, tämän rajoittamatta EKP:n oikeutta käyttää näitä oikeuksia itse. Kansalliset keskuspankit käyttävät tätä oikeutta erityisesti silloin, kun jokin varsinaiseen tiedonantajien joukkoon kuuluva laitos ei täytä liitteessä IV säädettyjä tietojen toimittamista, tarkkuutta, käsitteellistä vastaavuutta ja tarkistuksia koskevia vähimmäisvaatimuksia.
13 artikla
Tietojen antaminen ensimmäisen kerran
Ensimmäiset kuukausittaiset ja neljännesvuosittaiset tiedot annetaan joulukuun 2014 tilanteesta.
14 artikla
Kumoaminen
1. Kumotaan asetus (EY) N:o 958/2007 (EKP/2007/8) 1 päivästä tammikuuta 2015.
2. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä V olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
15 artikla
Loppusäännös
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
Tehty Frankfurt am Mainissa 18 päivänä lokakuuta 2013.