PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 695/2013
ze dne 15. července 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 9,9 % do 38,1 % z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) a Ukrajiny. Prováděcím nařízením (EU) č. 1243/2010 (3) uložila Rada po novém šetření podle článku 5 základního nařízení („původní šetření“) konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 270/2010 (4) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 580/2010 (5) Rada změnila platné konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny na 7 % po částečném prozatímním přezkumu omezeném pouze na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 77/2010 (6) uložila Rada po přezkumu pro nového vývozce podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(5)
Prováděcím nařízením (EU) č. 805/2010 (7) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken společnosti Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken, a tímto opatřením naplnila rozsudek Soudního dvora ve věci C-141/08 P (8).
(6)
Prováděcím nařízením (EU) č. 987/2012 (9) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, vyráběných společností Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., a tímto opatřením splnila požadavky rozsudku Tribunálu ve věci T-274/07 (10).
(7)
Výše uvedená šetření se dále uvádějí pod názvem „předchozí šetření“.
2. Žádosti o přezkum
2.1. Přezkum před pozbytím platnosti platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině a ČLR
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 25. ledna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Žádost podali tři výrobci v Unii představující významnou část, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken v Unii (dále jen „žadatelé o přezkum před pozbytím platnosti“).
(10)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti se týkala všech zemí, na které se v současnosti vztahují platná nařízení, jmenovitě na ČLR a Ukrajinu, a její odůvodnění se opíralo o to, že pozbytí platnosti opatření bude mít pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(11)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. dubna 2012 oznámila prostřednictvím Úředního věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.2. Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině, pokud se jedná o jediného vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(12)
Dne 17. března 2012 Komise obdržela žádost o zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Tuto žádost podala společnost Eurogold Industries Ltd., jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku z Ukrajiny („žadatel o prozatímní přezkum“).
(13)
Podle žadatele o prozatímní přezkum se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a tyto změny byly trvalé povahy. Na základě těchto změn bylo uvedeno, že platná antidumpingová opatření již nejsou pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
(14)
Komise tento přezkum zahájila dne 12. června 2012 („oznámení o zahájení prozatímního přezkumu“) (13) poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu.
3. Šetření
3.1. Přezkum před pozbytím platnosti
a) Období šetření a posuzované období v šetření přezkumu před pozbytím platnosti
(15)
Šetření dumpingu a újmy pro přezkum před pozbytím platnosti zahrnovalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce šetření přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „posuzované období“).
b) Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(16)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení před pozbytím platnosti předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(18)
Čínští vyvážející výrobci byli požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Pouze dva vyvážející výrobci v ČLR se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Výběr vzorku se proto nepovažoval za nutný.
(19)
V souběžném částečném prozatímním přezkumu spolupracoval jediný ukrajinský vyvážející výrobce, který požádal, aby pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti byly použity údaje ověřené a shromážděné v souvislosti s prozatímním přezkumem (viz 31. bod odůvodnění níže).
(20)
V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností vybraných celkem z 20-30 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Tři vybrané společnosti byly vybrány na základě objemu jejich prodeje a výroby obdobného výrobku v roce 2011 a rovněž na základě jejich zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 40 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a byl tudíž považován za reprezentativní. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Žádná zúčastněná strana nevyjádřila k navrženému vzorku připomínky.
(21)
Nepřihlásili se a v šetření přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali žádní dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
c) Dotazníky a ověřování
(22)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(23)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku. Pouze jeden z těchto čínských vyvážejících výrobců spolupracoval a vyplnil dotazník.
(24)
Vyplněné dotazníky došly od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Kromě toho čtyři spolupracující výrobci v Unii poskytli obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(25)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
-
ČLR
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, provincie Guangdong, ČLR
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Výrobci v Unii:
-
Colombo New Scal SpA., Itálie
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polsko
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Spojené království.
(26)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým v původním šetření nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(27)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a ukončit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím poskytnout vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
3.2. Částečný prozatímní přezkum
a) Období šetření v prozatímním šetření přezkumu
(28)
Období šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu z Ukrajiny zahrnovalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření v rámci prozatímního přezkumu“). Starší období šetření, např. takové, jaké bylo použito v přezkumu před pozbytím platnosti, by neodpovídalo požadavkům čl. 6 odst. 1 základního nařízení. Podobné období šetření bylo navíc použito v souběžném řízení o refundaci.
b) Strany dotčené šetřením
(29)
Komise úředně vyrozuměla žadatele o prozatímní přezkum a zástupce dotčené vyvážející země o zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v předběžném oznámení o zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
c) Dotazníky a ověřování
(30)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu žadatele o prozatímní přezkum a potřeby zachování opatření.
(31)
Žadatel o prozatímní přezkum představoval veškerý dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny. Této společnosti byl zaslán dotazník a ona spolupracovala a vyplnila ho. Inspekční návštěva se uskutečnila v těchto prostorách:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(32)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(33)
Výrobek, který je předmětem přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, na nějž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 452/2007 a prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1243/2010, konkrétně žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(34)
Současná přezkumná šetření potvrdila, že stejně jako v původních šetřeních má dotčený výrobek a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na domácích trzích v dotčených zemích, žehlicí prkna vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země Ukrajiny stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití.
(35)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING, PRAVDĚPODOBNOST A PŘETRVÁVÁNÍ A/NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU A TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
1. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - ČLR
1.1. Obecné poznámky
(36)
Jak je uvedeno výše, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který představoval pouze zanedbatelnou výši celkového čínského vývozu během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Zjištění týkající se této společnosti proto nebyla považována za reprezentativní pro její zemi.
(37)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci proto byli vyrozuměni o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby předložili své připomínky v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a ze statistických údajů, které měla Komise k dispozici a která byla považována za nejpřesnější, tj. měsíční údaje předávané členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze 14.6“). Jiné statistické zdroje, jako databáze čínského vývozu a údaje Eurostatu (8 číslic) byly shledány nespolehlivými, neboť příslušné celní kódy zahrnovaly jiné výrobky než dotčený výrobek.
1.2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě vypočtené běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
Za tímto účelem Komise v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti navrhla za srovnatelnou zemi Ukrajinu. Ukrajina byla jednou ze zemí, která byla v předcházejících šetřeních použita jako vhodná třetí země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(41)
Kromě toho Komise usilovala o spolupráci dalších potenciálních srovnatelných zemí, konkrétně Malajsie, Bosny a Hercegoviny, Indie, Izraele a Turecka. Pouze turecké orgány předložily seznam známých výrobců, které lze oslovit, aniž by uvedly, zda některý z nich bude při šetření spolupracovat. Současně jen jeden ukrajinský vyvážející výrobce souhlasil, aby jeho údaje předložené a ověřené v rámci souběžného prozatímního přezkumu byly použity pro účely přezkumu před pozbytím platnosti. Tyto údaje jsou reprezentativní pro celou zemi.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a požadavkům stanoveným v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byl učiněn závěr, že Ukrajina je vhodnou srovnatelnou zemí.
b) Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(43)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumu před pozbytím platnosti, avšak spolupracoval v souběžném částečném prozatímním přezkumu a poskytl své údaje shromážděné a ověřené v rámci částečného prozatímního přezkumu pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
(44)
Vzhledem k značnému překrývání období šetření před pozbytím platnosti a období prozatímního šetření a vzhledem k tomu, že dotyčný ukrajinský vývozce představoval 100 % vývozu z Ukrajiny do Unie, byla běžná hodnota tedy určena na základě údajů získaných a ověřených v rámci souběžného částečného prozatímního přezkumu (viz 77. až 83. bod odůvodnění níže).
1.3. Vývozní cena
(45)
Vývozní cena u nespolupracujících čínských vývozců byla v souladu s článkem 18 základního nařízení stanovena na základě dostupných údajů. Vývozní cena byla tedy stanovena na základě dovozních statistik, které má Komise k dispozici (tj. v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6) a vypočtena na základě váženého průměru.
(46)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu.
1.4. Srovnání
(47)
U nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo provedeno srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy se prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen, stanovených na základě údajů získaných od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce.
(48)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny zjištěné na základě vykázaných a ověřených údajů srovnaných na základě ceny ze závodu podle typu výrobku a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy až o 5,9 % s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy bylo prokazatelné, že ovlivňují srovnatelnost cen.
1.5. Dumpingové rozpětí
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto orientační srovnání neprokázalo existenci dumpingu. Jelikož dovoz této společnosti představoval pouze okrajový podíl na celkovém objemu čínského dovozu, závěry týkající se této společnosti se nepovažují za reprezentativní pro celou ČLR.
(50)
V případě nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné srovnání u jednotlivých typů výrobku. Srovnání muselo místo toho vycházet ze statistických údajů, jak je objasněno ve 44. a 45. bodě odůvodnění výše. Srovnání ukázalo přibližné dumpingové rozpětí ve výši 11,5 %.
1.6. Pravděpodobnost trvání dumpingu ČLR
(51)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebyly během šetření k dispozici žádné informace o čínském domácím trhu. Spolupracující čínský vývozce byl zřízen jen k výrobě na trh Unie a neměl žádné informace o situaci na domácím trhu.
(52)
Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu musely vycházet hlavně z informací, které byly dostupné v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z údajů veřejně dostupných na internetu a z informací zveřejněných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010 prováděného americkou komisí pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti”) (14), které Komise považovala pro účely svého šetření za relevantní.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(53)
I přes platná opatření a navzdory svému poklesu během posuzovaného období, jak je uvedeno níže (viz 106. bod odůvodnění), měl čínský dovoz nadále významný podíl na trhu Unie ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, přičemž se cenově podbízel v porovnání s cenami Unie téměř o 20 % ve stejném období (viz 109. bod odůvodnění níže).
(54)
Vzhledem k významnému podílu na trhu a přetrvávajícímu vysokému cenovému podbízení v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti by čínský dovoz nadále vyvíjel silný cenový tlak na výrobní odvětví Unie, kdyby byla opatření zrušena.
b) Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v ČLR
(55)
Údaje zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti svědčí o významné kapacitě v ČLR přibližně na úrovni 80 % spotřeby Unie (2009). Komise nenašla čerstvější informace, které by protiřečily informacím amerického vyšetřovacího orgánu. Vzhledem k nedostatečné spolupráci se přesná nevyužitá kapacita nedala určit.
(56)
Podle informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti však počet stávajících výrobců v ČLR zůstal vysoký. Proto nebyl zjištěn důkaz o poklesu výrobní kapacity v ČLR.
(57)
Kromě toho na základě informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti a které potvrdily závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, pokud jde o spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, k pokrytí zvýšené poptávky lze snadno instalovat další kapacitu, jelikož výroba je založena především na lidské práci. Dále bylo šetřením zjištěno, že výrobci, kteří vyrábějí i jiné výrobky, než je dotčený výrobek, mohou snadno přecházet na výrobu jiných výrobků a že výroba dotčeného výrobku závisí na poptávce. Pokud by tedy antidumpingové clo bylo zrušeno, čínští výrobci by velmi pravděpodobně byli schopni zvýšit svou výrobu žehlicích prken poměrně rychle a bez velkých investic.
(58)
Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
c) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(59)
Vzhledem ke slabé spolupráci a nedostupnosti spolehlivých údajů nemohlo být provedeno cenové srovnání mezi dovozem do Unie a na jiné třetí vývozní trhy, ani srovnání s cenami na čínském domácím trhu. Orientační srovnání založené na dostupných údajích odhalilo značné cenové podbízení čínského dovozu oproti průměrným cenám výrobního odvětví Unie (viz 109. bod odůvodnění níže). Proto se má za to, že trh Unie je pro čínské vyvážející výrobce z hlediska cen přitažlivý.
(60)
Kromě toho podle závěrů z amerického přezkumu před skončením platnosti, proti nimž nebyly zjištěny žádné protichůdné informace, se lze domnívat, že Unie je v současné době pro čínské výrobce největším vývozním trhem. USA, jako druhý největší vývozní trh, zůstávají pro čínské vyvážející výrobce uzavřené, protože antidumpingová cla jsou vysoká a nedávno byla prodloužena do roku 2015.
(61)
Poměrně stabilní a podstatný podíl dovozu z Číny na trhu i přes platná opatření ukazuje, že Unie je pro čínské vyvážející výrobce i nadále přitažlivým vývozním trhem. Uzavření trhu USA, coby druhého největšího vývozního trhu, svědčí o omezené absorpční kapacitě třetích trhů. Proto by se čínští vyvážející výrobci v případě zrušení antidumpingových opatření vůči ČLR pravděpodobně zaměřili na trh Unie.
d) Dřívější chování
(62)
Podle informací shromážděných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti jsou čínští výrobci silně orientováni na vývoz. Alespoň zčásti to podle všeho potvrzují závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, kde jediný vyvážející výrobce nepůsobil na čínském domácím trhu, nýbrž se výhradně zaměřoval na vývoz.
(63)
Rozšíření antidumpingových opatření v USA po americkém přezkumu před skončením platnosti svědčí o tom, že dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích lze opakovat na trhu Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
(64)
Chování čínského vývozce, který v minulosti těžil z 0% celní sazby, Since Hardware (Guangzhou) Co, lze považovat za silný důkaz pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Společnost Since Hardware, jako jeden z největších čínských vyvážejících výrobců, zvýšila svůj objemový podíl na trhu Unie přibližně o 64 % s pomocí zjištěného zhruba 52% dumpingu a s pomocí 16% cenového podbízení proti cenám výrobního odvětví Unie (15). S ohledem na přitažlivost trhu Unie a dostupnou kapacitu v ČLR toto chování v minulosti signalizuje, že pokud by byla opatření zrušena, dumpingový dovoz se pravděpodobně znovu objeví v podstatných objemech.
1.7. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu - ČLR
(65)
S odkazem na výše popsaná zjištění lze vyvodit závěr, že vzhledem ke značné výrobní kapacitě, která je v ČLR dostupná, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objem výroby na vývoz, významné úrovni dumpingu a cenového podbízení tohoto vývozu i vzhledem k přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz je rozumné předpokládat, že zrušení opatření by vedlo k nárůstu vývozu žehlicích prken z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
2. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - Ukrajina
2.1. Obecné poznámky
(66)
V případě Ukrajiny jediný známý ukrajinský vyvážející výrobce v přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval, a proto bylo nutné použít dostupné údaje. Vzhledem k tomu, že období šetření před pozbytím platnosti a období šetření v rámci prozatímního přezkumu se překrývaly, a vzhledem k tomu, že ukrajinský vývozce představoval 100 % dovozu z Ukrajiny, byly po dohodě s tímto výrobcem údaje získané a ověřené v rámci prozatímního přezkumu použity v souběžném přezkumu před pozbytím platnosti coby dostupné údaje.
2.2. Zjištění
(67)
Zjištění v prozatímním přezkumu jsou popsána v oddíle 6 níže a byla použita jako dostupné údaje pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
2.3. Dumpingové rozpětí
(68)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
2.4. Pravděpodobnost opakování dumpingu
(69)
Pokud jde o pravděpodobnost opakování dumpingu, byly analyzovány tyto ukazatele: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí, výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(70)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se zvýšil o 24 %. Odpovídající podíl na trhu se mírně zvýšil z 8 % v roce 2008 na 10 % v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(71)
V průběhu posuzovaného období dovozní ceny kopírovaly tytéž cenové tendence jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti dovozní ceny celkově vzrostly o 14 %.
b) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Během posuzovaného období byly ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí obecně nižší než její ceny na trhu Unie. Tento cenový rozdíl činil více než 10 % úrovně vývozní ceny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(73)
Ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než ceny ukrajinského vývozu do Unie, což podporuje závěr, že trh Unie je přitažlivý, protože na něm lze vytvořit vyšší zisky.
c) Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce
(74)
V období šetření přezkumu před pozbytím platnosti měla Ukrajina k dispozici pro vývoz jen malou část své výrobní kapacity.
(75)
Podle informací shromážděných během šetření se ukrajinská kapacita nemá dále rozšiřovat. Není proto pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena.
d) Závěr o pravděpodobnosti opakování dumpingu - Ukrajina
(76)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, zejména ke zjištěním týkajícím se očekávaného vývoje kapacity, se dospělo k závěru, že není pravděpodobné, že ukrajinský vyvážející výrobce v případě zrušení opatření začne v krátkodobém až střednědobém horizontu znovu vyvážet na trh Unie v množství působícím újmu a za dumpingové ceny.
3. Dumping - prozatímní přezkum - Ukrajina
3.1. Běžná hodnota
(77)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % objemu vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie. Na tomto základě byl domácí prodej spolupracujícího ukrajinského výrobce shledán celkově reprezentativním.
(78)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(79)
U každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(80)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(81)
V případech, kdy objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu, a v případech, kdy vážená průměrná prodejní cena tohoto typu byla rovna výrobním nákladům nebo je přesahovala, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu uskutečněného v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, bez ohledu na to, zda šlo či nešlo o prodej ziskový.
(82)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření v rámci prozatímního přezkumu.
(83)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, byla běžná hodnota vypočítána souladně s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Běžná hodnota byla vypočítána tak, že se k výrobním nákladům ukrajinského výrobce v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti připočítaly vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady nabyté v běžném obchodním styku a vážený průměrný zisk ze ziskových typů výrobků.
3.2. Vývozní cena
(84)
Jelikož ukrajinský vyvážející výrobce prodával na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
3.3. Srovnání
(85)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.4. Dumpingové rozpětí
(86)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
4. Trvalá povaha změněných okolností - Ukrajina
(87)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zkoumalo, zda lze změnu okolností přiměřeně považovat za změnu trvalé povahy.
4.1. Trvalá povaha změněných okolností
(88)
Ukrajinský výrobce provedl restrukturalizaci své organizace prodeje tak, že od prosince 2010 prodával veškerý svůj vývoz dotčeného výrobku do Unie přímo nezávislému odběrateli bez využití jakýchkoli společností ve spojení. Výpočet vývozních cen byl proto upraven s přihlédnutím k těmto novým okolnostem.
(89)
Tyto změny se považují za trvalé povahy, neboť úkoly, které v minulosti plnila společnost ve spojení, byly asi na jeden rok převedeny na ukrajinského výrobce. Nebyly zjištěny žádné indicie poukazující na možné budoucí změny prodejní struktury. V důsledku toho lze učinit závěr, že změna okolností má trvalou povahu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(90)
Obdobný výrobek vyrábí v Unii přibližně 20-30 výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Roční produkce výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě zjištění učiněných během šetření uvedeného v 1. bodě odůvodnění výše, které se týkalo dovozu žehlicích prken od společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínského vyvážejícího výrobce žehlicích prken, a na základě údajů, které poskytli spolupracující výrobci v Unii. Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění nařízení Rady (EU) č. 1243/2010 o uložení antidumpingových opatření na dovoz výše zmíněného vyvážejícího výrobce, roční výrobu žehlicích prken v Unii v roce 2009 lze odhadovat na více než 5 milionů kusů. Proto, a jelikož nebyly k dispozici jiné informace, se považovalo za vhodné předpokládat, že celková roční výroba v Unii dosáhla 5 milionů kusů na začátku posuzovaného období současného přezkumu před pozbytím platnosti (2008). Vývoj objemu výroby v posuzovaném období byl stanoven na základě trendů objemu výroby spolupracujících výrobců v Unii. Takto zjištěný objem výroby v Unii dosáhl v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti úrovně přibližně 5,2 milionů kusů.
(92)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 40 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Tito výrobci zařazení do vzorku vyplnili dotazník.
(93)
Kromě toho zaslali základní informace o své výrobě a údaje o prodeji čtyři další výrobci v Unii.
(94)
Bylo zjištěno, že těchto sedm výrobců se z více než 55 % podílí na celkové výrobě obdobného výrobku v Unii.
(95)
Trh Unie se žehlicími prkny je charakterizován především malými a středními výrobci v řadě členských států včetně Německa, Itálie, Nizozemska, Polska, Portugalska, Španělska a Spojeného království.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
(96)
Protože na Ukrajině je pouze jeden vyvážející výrobce, spotřeba Unie a některé makroekonomické ukazatele jsou uvedeny ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost podle článku 19 základního nařízení
1. Spotřeba v Unii
(97)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, a objemu dovozu, jak je zachycen v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6.
(98)
Pokud jde o objem dovozu z ČLR, údaje jediného spolupracujícího čínského vývozce nebylo možné použít k extrapolaci na celkový objem dovozu z ČLR, neboť představovaly jen velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Celkový objem dovozu proto musel být určen na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují více výrobků, než jen dotčený výrobek, nebyly údaje Eurostatu považovány za vhodné pro určení objemu dovozu z ČLR. Vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců a nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců byla tudíž jediným spolehlivým statistickým zdrojem informací pro určení objemu dovozu databáze údajů vytvořená podle čl. 14 odst. 6. Jelikož však údaje o objemu dovozu v databázi 14.6 jsou zaznamenány jen v kg, bylo nutné převést tyto údaje na kusy (jednotky) s pomocí přepočítacího kurzu stanoveného pro dovoz z Ukrajiny v souběžně probíhajícím prozatímním přezkumu. Tento postup byl shledán rozumným, protože dovoz čínské spolupracující společnosti nebyl považován za reprezentativní a kromě toho, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění výše, Ukrajina posloužila coby srovnatelná země při určení běžné hodnoty pro ČLR, a její údaje byly tudíž považovány za reprezentativní pro určení úrovně čínského dovozu.
(99)
V případě dovozu z Ukrajiny byly použity ověřené údaje oznámené ve vyplněném dotazníku v souběžném prozatímním přezkumu. Ačkoliv období prozatímního šetření bylo stanoveno od 1. dubna 2011 do 31. března 2012, a tudíž se netýkalo prvního čtvrtletí období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, bylo zjištěno, že informace jsou přesto vhodné pro určení objemu dovozu. Tyto informace byly ověřeny a bylo zjištěno, že jsou přesné a reprezentativní pro stanovení objemu dovozu z Ukrajiny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(100)
Objemy prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly odhadnuty extrapolací podílu celkového objemu výroby a celkového objemu prodeje sedmi spolupracujících výrobců v Unii na celkovém odhadovaném objemu výroby výrobního odvětví Unie za každý rok posuzovaného období.
(101)
Na tomto základě klesla spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 11 %. Přesněji, domnělá poptávka klesla v letech 2008 a 2009 o 7 procentních bodů a poté se v letech 2009 a 2010 zvýšila o 9 procentních bodů. V průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti činila spotřeba Unie celkem 9 až 10 milionů kusů, což představuje pokles o 13 procentních bodů v porovnání s předchozím rokem.
Tabulka č. 1
Objem
(v tis. ks)
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl.(2011)
Spotřeba
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Index
100
93
102
89
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z dotčených zemí
(102)
V původním šetření, které skončilo v roce 2007, byl dovoz z ČLR a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo zkoumáno, zda by souhrnné posouzení bylo vhodné i při tomto přezkumu před pozbytím platnosti.
(103)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené u dovozu z ČLR bylo vyšší než zanedbatelné (11,5 %), tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny, v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl konstatován žádný dumping ani pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu. Z těchto důvodů by měl být dovoz z Ukrajiny posuzován odděleně od dovozu z Číny, protože kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou splněna.
3. Dovoz z ČLR
3.1. Objem a podíl na trhu
(104)
Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě údajů v databázi 14.6 v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(105)
Z těchto údajů vyplývá, že dovoz dotčeného výrobku z ČLR v absolutních hodnotách klesl z [4 až 4,5 milionů kusů] v roce 2008 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představovalo pokles o 59 % v průběhu posuzovaného období. Tento pokles byl zvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy dovoz z ČLR poklesl z [3 až 3,5 milionů] v roce 2010 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 36 procentních bodů. Tento pokles se časově shoduje s opětovným zavedením antidumpingového cla pro společnost Since Hardware v prosinci 2010 (viz 64. bod odůvodnění výše).
(106)
I když podíl čínského dovozu na trhu v posuzovaném období klesl o 22 procentních bodů, podíl na trhu, který si ČLR udržovala během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. 15 %-20 %, byl nadále významný.
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb. pl. (2011)
Objem dovozu z ČLR, který podléhá opatřením (v tis. kusů)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Index
100
73
76
40
Dovoz z ČLR, který podléhá opatřením, a jeho podíl na trhu
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
3.2. Ceny a cenové podbízení
(107)
V důsledku velmi slabé spolupráce čínských vyvážejících výrobců musela být průměrná dovozní cena, co se týče dovozu z ČLR, stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě informací v databázi 14.6. Informace zaznamenané v této databázi byly přepočteny na cena/kus podle výše uvedené metodiky (viz 104. bod odůvodnění výše). Dovozní ceny zjištěné tímto způsobem se zvýšily ze 7,0 EUR/kus v roce 2008 na 8,2 EUR/kus v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 17 %.
Tabulka č. 3
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
ČLR
7,0
8,3
8,4
8,2
Index
100
119
121
117
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(108)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byly vážené průměrné prodejní ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu (tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů), srovnány s odpovídajícím váženým průměrem ceny dovozu, jak byly stanoveny výše v 107. bodě odůvodnění, na základě CIF a s příslušnými úpravami o cla.
(109)
Srovnání ukázalo, že při procentuálním vyjádření obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl dovoz zboží z ČLR cenově podbízivý oproti cenám výrobního odvětví Unie téměř o 20 %.
4. Dovoz z Ukrajiny
(110)
Jak je uvedeno výše v 99. bodě odůvodnění, objem a ceny dovozu z Ukrajiny byly stanoveny na základě ověřené odpovědi na dotazník, který vyplnil ukrajinský vyvážející výrobce v rámci souběžně probíhajícího prozatímního přezkumu.
(111)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z Ukrajiny během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíly na trhu.
Tabulka č. 4
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Objem dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením (v tis. kusů
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Index
100
104
128
124
Podíl dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením, na trhu
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(112)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl v letech 2008 až 2011 o 24 %. Ukrajině se podařilo zvýšit svůj dovoz, a to zejména díky vyššímu antidumpingovému clu na dovoz žehlicích prken pocházejících z ČLR. Navíc k tomu přispěla změna antidumpingového cla pro Ukrajinu v červenci 2010 z 9,9 % na 7,7 %, a díky tomu se dovoz z Ukrajiny stal na trhu Unie více konkurenceschopný.
(113)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen dovozu z Ukrajiny, cena CIF s dodáním na hranice Unie, u dovozu, na který se vztahovala opatření.
Tabulka č. 5
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ukrajina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Index
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(114)
Jak vyplývá z tabulky č. 5 výše, průměrná dovozní cena vzrostla během posuzovaného období o 10 % - 15 % a dosáhla téměř úrovně cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
5. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(115)
Objem dovozu z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření, byl stanoven na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 převedených na kusy podle stejné metodiky, jaká se použila pro stanovení objemu dovozu z ČLR, jak je popsáno v 98. bodě odůvodnění výše. Bylo to považováno za přiměřené, jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují i jiné výrobky než jen dotčený výrobek, a proto nebyly shledány vhodnými pro určení objemu dovozu z dalších třetích zemí.
(116)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z dalších třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 6
Objem dovozu z dalších třetích zemí v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Turecko
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Index
100
160-170
215-225
225-235
Ostatní třetí země
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Index
100
130-140
190-200
150-160
Celkem ze všech dalších zemí
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Index
100
140-150
200-210
180-190
Podíl dovozu z dalších třetích zemí na trhu
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Ceny dovozu ze všech dalších zemí (EUR/kus)
7,7
8,1
8,2
9,0
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(117)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období celkově zvýšil. V letech 2008 až 2010 se dokonce zdvojnásobil, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesal. Na tomto základě se objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období značně zvýšil a dosáhl 1,5 - 1,9 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což se projevilo v podílu na trhu ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Většina tohoto dovozu pochází z Turecka, odkud dovoz vzrostl z 0,3 - 0,5 milionů kusů v roce 2008 na 0,8 - 1,0 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(118)
Průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí (na které se nevztahovala opatření) vzrostla ze 7,7 EUR/kus v roce 2008 na 9,0 EUR/kus během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představuje zvýšení o 17 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(119)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(120)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(121)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to podle odhadu na základě informací shromážděných od výrobců, kteří se přihlásili.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli tři výrobci v Unii zařazení do vzorku.
6.1. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(122)
Jak se uvádí v 91. bodě odůvodnění, celková výroba v Unii byla odhadnuta. Na tomto základě se výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšila o 4 %. Konkrétněji řečeno, mezi rokem 2008 a 2009 klesla o 2 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 6 procentních bodů na přibližně 5,2 milionů kusů.
Tabulka č. 7
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výroba
5 000
4 887
5 072
5 194
Index
100
98
101
104
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Výrobní kapacita byla odhadnuta podle podílu celkového objemu výroby a celkové kapacity sedmi spolupracujících výrobců v Unii za každý rok posuzovaného období na celkové výrobě výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše v 122. bodě odůvodnění.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 17 %. Tento růst je však spojen pouze s jedním výrobcem v Unii, zatímco ostatním spolupracujícím výrobcům v Unii se v posuzovaném období kapacita nezměnila. Ze závěrů šetření vyplývá, že někteří nespolupracující výrobci v Unii zřejmě zavřeli své výrobní provozy a tím se celková výrobní kapacita v Unii v posuzovaném období snížila, což se však nepromítlo do tabulky č. 8. Šetření rovněž odhalilo skutečnost, že výrobní odvětví Unie vyrábí i jiné výrobky než dotčený výrobek (např. sušičky) částečně na stejných výrobních linkách. Šetření dále odhalilo, že výrobci v Unii mohou snadno přecházet z výroby dotčeného výrobku na jiné výrobky. Proto nebylo možné přesně stanovit výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(125)
Využití kapacity v roce 2008 bylo 66 % a v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně kleslo na 58 %. Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, celkovou výrobní kapacitu v Unii nebylo možné spolehlivě stanovit. Jelikož se využití kapacity stanoví na základě celkové kapacity, ani v tomto případě nelze tento ukazatel považovat za významný ukazatel újmy.
Tabulka č. 8
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výrobní kapacita
7 592
7 962
8 375
8 906
Index
100
105
110
117
Využití kapacity
66 %
61 %
61 %
58 %
Index
100
93
92
89
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Objem prodeje
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven tak, jak je popsáno v 100. bodě odůvodnění výše. Objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie tedy vzrostl o 10 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy objem prodeje stoupl o 7 procentních bodů. Časově se to shoduje s poklesem dovozu z ČLR, který nastal v důsledku uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 9
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Prodej nezávislým odběratelům v Unii
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Index
100
99
103
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Podíl na trhu
(127)
Během posuzovaného období získalo výrobní odvětví Unie znovu podíl na trhu, který se v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšil ze 40 % - 45 % v roce 2008 na 50 % - 55 %, tj. o 24 %. Toto zvýšení je hlavně důsledkem nižší spotřeby a nižšího objemu čínského dovozu, ale také souběžného zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Podíl výrobců z Unie na trhu
40 % - 45%
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Index
100
107
101
124
Zdroj: odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
e) Růst
(128)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti spotřeba v Unii klesla. Současně s tím vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie o 10 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil o 24 %. Stejně tak se ve stejném období zvýšila produkce výrobního odvětví Unie o 4 %, investice se více než zdvojnásobily (141. bod odůvodnění níže) a zaměstnanost stoupla o 10 % (129. bod odůvodnění níže). Lze tudíž vyvodit závěr, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posuzovaném období určitý růst.
f) Zaměstnanost
(129)
Zaměstnanost a její vývoj v celém výrobním odvětví Unie byly odhadnuty pomocí extrapolace dostupných údajů o spolupracujících výrobcích v Unii. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vykazuje úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie růst o 10 % souladně s nárůstem prodeje.
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Zaměstnanost u obdobného výrobku
655
672
736
722
Index
100
102
112
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
g) Produktivita
(130)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v kusech) na zaměstnance a rok klesla v průběhu posuzovaného období o 6 %. Souvisí to s tím, že výroba vzrostla v menším rozsahu než zaměstnanost.
Tabulka č. 12
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Produktivita (v tis. kusů na zaměstnance)
7,6
7,3
6,9
7,2
Index
100
95
90
94
Zdroj: odpovědi na dotazník
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(131)
Zjištěné dumpingové rozpětí je podstatně vyšší než nepatrné. Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie, zejména s ohledem na objem a ceny dovozu z ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný.
(132)
Pokud jde o účinky dřívějšího dumpingu, přestože výše posuzované ukazatele svědčí o určitém zlepšení, na druhé straně rovněž dokazují, že výrobní odvětví Unie je stále nestabilní a citlivé.
6.2. Mikroekonomické ukazatele
a) Ceny a další faktory, které ovlivňují ceny
(133)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaná nezávislým odběratelům v Unii se vyvíjela tak, jak je znázorněno v následující tabulce. Průměrné ceny zůstaly během posuzovaného období poměrně stabilní, ale během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně stoupaly. Jak je uvedeno výše, tento nárůst se časově shodoval s uložením antidumpingových opatření vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 13
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/kus)
10,9
10,7
10,9
11,2
Index
100
98
100
103
Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus)
10,9
10,5
11,0
11,4
Index
100
96
101
105
Zdroj: odpovědi na dotazník
(134)
Prodejní ceny kopírují cenové trendy hlavních surovin (tj. oceli). Prodejní ceny a náklady zůstaly v posuzovaném období poměrně stabilní, i když náklady vzrostly o něco více než prodejní ceny, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnou úroveň a bylo nuceno přizpůsobit ceny levnému čínskému dovozu, aby v časech klesající spotřeby znovu získalo podíl na trhu.
b) Mzdové náklady
(135)
Průměrné mzdy byly během posuzovaného období stabilní, zatímco jednotkové výrobní náklady stouply o 3 % (viz tabulka č. 13 výše).
Tabulka č. 14
v EUR na zaměstnance
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Průměrná mzda
20 669
19 377
19 885
20 523
Index
100
94
96
99
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Zásoby
(136)
Objem zásob se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Úroveň zásob byla během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 56 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008.
Tabulka č. 15
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Konečný stav zásob
94
137
184
146
Index
100
147
197
156
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Ziskovost a návratnost investic
(137)
Výrobní odvětví Unie dokázalo mírně zvýšit svou ziskovost mezi rokem 2008, kdy bylo na prahu rentability, a rokem 2009, kdy se jeho ziskovost zvedla na 2 %. Ziskovost však opět klesla v roce 2010 a ještě více v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy vykazovala - 1,7 %. V posuzovaném období poklesla ziskovost celkově téměř o 2 %. Jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění, bylo to hlavně díky skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nebylo schopné zvýšit své prodejní ceny souladně s růstem nákladů, protože bylo nuceno se přizpůsobit nízkým cenám čínského dovozu, když chtělo znovu získat svůj podíl na trhu.
(138)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti. Mezi roky 2008 a 2009 rostla a od roku 2009 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesala. V důsledku vyšších investic byl pokles návratnosti investic strmější než pokles úrovně ziskovosti, jak je popsáno ve 141. bodě odůvodnění.
Tabulka č. 16
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ziskovost
(% čistého prodeje)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Index
100
102
99
98
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Index
100
200
84
22
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(139)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vyjádřená jako procento obratu obdobného výrobku, se zlepšoval tak, jak se zvyšovala ziskovost od nulové úrovně v roce 2008 do 5 % v roce 2009. V roce 2010 klesl na 3 % a během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl záporný.
Tabulka č. 17
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Peněžní tok (% obratu)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Zdroj: odpovědi na dotazník
(140)
Neexistují žádné zvláštní známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu.
f) Investice
(141)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti více než zdvojnásobily. Prudce se zvyšovaly v letech 2008 a 2009. Nárůst investic lze vysvětlit restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, které investovalo do svých výrobních postupů s cílem zvýšit svou konkurenceschopnost. Mezi lety 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k poklesu, zatímco úroveň investic zůstala ve srovnání s rokem 2008 výrazně vyšší.
Tabulka č. 18
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Čisté investice (v tis. EUR)
239
504
1 046
569
Index
100
211
438
239
Zdroj: odpovědi na dotazník
7. Závěr týkající se újmy
(142)
Z analýzy makroekonomických ukazatelů vyplynuly určité známky zlepšení, zvláště pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období. Současně poklesly některé důležité mikroekonomické ukazatele, jako je ziskovost a návratnost investic. Prodejní ceny přes svůj mírný růst nemohly dosáhnout udržitelné úrovně a vyrovnat zvýšení výrobních nákladů. Lze to vysvětlit zejména tím, že podíl čínského dovozu na trhu zůstal po celé posuzované období na vysoké úrovni a jeho nízkým cenám se výrobní odvětví Unie muselo přizpůsobovat, aby si zachovalo podíl na trhu.
(143)
Opatření vůči ČLR tak pouze částečně pomohla výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
(144)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a nedocházelo k žádné podstatné újmě. Navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému úsilí o restrukturalizaci je však výrobní odvětví Unie i nadále v nejistém a zranitelném stavu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(145)
Jak je uvedeno v 51. až 52. bodě odůvodnění, vzhledem ke slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců se analýza čínského domácího trhu a vývozu z ČLR do jiných třetích zemí musela spolehnout na dostupné informace, tj. veřejně přístupné informace zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010, který prováděla americká komise pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti“).
(146)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté a zranitelné situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(147)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma se znovu objeví, pokud by opatření zanikla.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(148)
Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz z ČLR by byl nadále dumpingový. Bez opatření by se objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR velmi pravděpodobně zvýšil v cenách, které by se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Šetřením bylo zjištěno, že hlavní zákazníci výrobního odvětví Unie jsou maloobchodníci, tj. velké supermarkety, které mají silnou vyjednávací pozici a budou stále více odebírat žehlicí prkna z ČLR, která budou na trh přicházet za velmi nízké dumpingové ceny. Pravděpodobně bude sílit cenový tlak na výrobní odvětví Unie, které tedy bude nuceno snižovat své ceny s katastrofálním vlivem na jeho ziskovost, která již tak byla negativní v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(149)
V nejisté a zranitelné situaci výrobního odvětví Unie by vyšší objem a cenové dopady dumpingového dovozu z ČLR měly za následek velkou finanční ztrátu a snížení podílu na trhu.
(150)
Chování čínského vývozce Since Hardware (Guangzhou) Co, který v minulosti těžil z 0 % celní sazby, lze považovat za silný náznak pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Připomíná se, že společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, jež v minulosti těžila z 0 % cla (od dubna 2007 do prosince 2010), významně zvýšila svůj vývoz do Unie za výrazně dumpingové ceny, které se v tomto období podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Jak již bylo řečeno, antidumpingové šetření týkající se této společnosti mělo za následek uložení konečného antidumpingového cla ve výši 35,8 %. Toto šetření rovněž dospělo k závěru, že objem dovozu této společnosti během období šetření v rámci tohoto šetření (2009) se zdvojnásobil ve srovnání s dovozem stejné společnosti během období šetření v rámci původního šetření ukončeného v roce 2007 (2005). Šetření, pokud jde o společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, dospělo k závěru, že v důsledku toho výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
(151)
Kromě toho bylo šetřením zjištěno, že již před zahájením stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti se čínští vyvážející výrobci obrátili na potenciální zákazníky v Unii s cenovými nabídkami výrazně nižšími, než jsou prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Svědčí to o velké pravděpodobnosti, že se čínští vyvážející výrobci vynasnaží vstoupit na trh Unie se zvýšeným objemem zboží snížením jejich současné cenové úrovně, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Přitažlivost trhu Unie, stávající opatření v dalších třetích zemích a nevyužitá kapacita
(152)
Jak je uvedeno výše v 55. až 57. bodě odůvodnění, čínské odvětví žehlicích prken je silně orientováno na vývoz a dokonce i po uložení opatření zůstává Unie jeho největším a nejpřitažlivějším odbytištěm.
(153)
Pro čínské vyvážející výrobce jsou USA druhým největším vývozním trhem. Nicméně přístup na americký trh zůstává omezený kvůli silným antidumpingovým opatřením, jež byla prodloužena do roku 2015. Tím se posiluje pravděpodobnost, že pokud by opatření nebyla zachována, dovoz z ČLR by ve vyšších objemech směřoval na trh Unie.
(154)
Podle informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti, ČLR disponuje potenciálně velkými nevyužitými kapacitami a další kapacitu lze snadno zvýšit v případě zrušení antidumpingových cel, neboť výroba žehlicích prken v ČLR je náročná na lidskou práci a zvýšení produkce nevyžaduje ani velké investice ani specifické dovednosti. Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
4. Další faktory
4.1. Nedumpingový dovoz z ČLR
(155)
Jak bylo uvedeno výše, během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl zjištěn dumping u jediného spolupracujícího čínského vývozce, který má individuální clo ve výši 22,7 %. Protože však dovoz této společnosti představoval pouze mizivou část celkového objemu čínského dovozu, nemohl být považován za významný a nedalo se předpokládat, že přispěl k nejisté situaci výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(156)
Bylo rovněž zjištěno, že dovoz této společnosti se cenově nepodbízel proti cenám výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
4.2. Dovoz z Ukrajiny
(157)
Jak je uvedeno výše, dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl o 24 %. To mělo za následek mírný nárůst odpovídajícího podílu na trhu během posuzovaného období.
(158)
Průměrná cena dovozu však od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 14 % a dosáhla stejné cenové úrovně, jakou si účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(159)
Nejistou situaci výrobního odvětví Unie proto nelze vysvětlovat dovozem žehlicích prken z Ukrajiny. Stejně tak není pravděpodobné, že by dovoz z Ukrajiny přispěl k obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.3. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(160)
Objem dovozu z dalších třetích zemí nepodléhajících opatřením během posuzovaného období rostl, i když mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k mírnému poklesu. Toto zvýšení objemu dovozu se také promítlo do růstu podílu na trhu ve stejném období, a to z 5 % - 10 % na 15 % - 20 %.
(161)
Ačkoli cenová úroveň dovozu z dalších třetích zemí byla nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie, byla vyšší než průměrná cena dovozu z ČLR, kterou zjistilo toto šetření.
(162)
Navzdory tomu, co bylo uvedeno výše, se bude čínský dovoz pravděpodobně výrazně zvyšovat za dumpingové ceny a bude se cenově podbízet oproti cenám výrobního odvětví Unie. Jak se totiž šetřením ukázalo, průměrné ceny dovozu z ČLR bez antidumpingového cla byly přibližně o 20 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Proto lze očekávat, že čínský dovoz bude přicházet na trh Unie s nižšími cenami, než je průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí, pokud by platnost opatření skončila, jak se již stalo v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Proto byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí má sice určitý vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie, ale nemůže vyvrátit závěr o pravděpodobnosti opětovného výskytu škodlivého dumpingu ze strany čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.4. Pokles spotřeby
(163)
Je třeba poznamenat, že zdánlivý pokles spotřeby mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti je dán především statistickým efektem poklesu dovozu způsobeným uloženými antidumpingovými opatřeními vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co. Ve stejném období se totiž výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu. Pokles spotřeby proto nemohl mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(164)
Šetření stanovilo pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(165)
S ohledem na úroveň dumpingu, který čínští vyvážející výrobci stále uplatňují, přitažlivost trhu Unie, dřívější chování čínského vyvážejícího výrobce Since Hardware (Guangzhou) Co, které bylo prokázáno v šetření, jež skončilo v prosinci 2010, možnost čínských výrobců snadno zvýšit kapacitu v případě vyšší poptávky, silnou orientaci čínských výrobců na vývoz a na jejich agresivní cenovou strategii, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by čelilo nárůstu dumpingového čínského dovozu, který by se silně cenově podbízel ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie. V takovém případě lze očekávat, že se zhorší nejen již tak složitá situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, ale za své vezmou pravděpodobně i některá nedávná zlepšení celkové výkonnosti výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(166)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Číny na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(167)
Stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti. Je proto možné posoudit jakékoli nežádoucí negativní dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(168)
Je třeba poznamenat, že se navrhuje ukončit antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny, což povede k lepšímu přístupu dovozu ze třetích zemí bez omezení na trh Unie.
(169)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu z ČLR.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(170)
Výrobní odvětví Unie prokázalo svou životaschopnost. Potvrdil to pozitivní vývoj jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o větší konkurenceschopnost a zavedeným opatřením. Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z ČLR nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie utrpí podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z ČLR, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace vzhledem k rozpětí cenového podbízení zjištěnému během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Již dnes negativní míra ziskovosti, návratnosti investic a zásob bude dále klesat a v konečném důsledku povede pravděpodobně k zániku výrobního odvětví Unie.
(171)
Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dalších stran
(172)
Ani jeden z 15 oslovených dovozců/obchodníků nespolupracoval. V průběhu šetření se nepřihlásila žádná další potenciálně zainteresovaná strana. Neexistují žádné důkazy o tom, že by platná opatření měla významný vliv na dovozce či spotřebitele dotčeného výrobku. V této souvislosti je možné přiměřeně předpokládat, že hlavní odběratelé, tj. velké obchodní domy, dokáží přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na konečné spotřebitele, aniž by to mělo výrazný dopad na vnímání spotřebitelů.
4. Závěry týkající se zájmu Unie
(173)
Z tohoto důvodu je možné dojít k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody, z nichž by jednoznačně vyplývalo, že zachování opatření vůči ČLR by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(174)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a zrušit platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim také poskytnuta lhůta na vyjádření.
(175)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky měla být zachována a antidumpingové clo vztahující se na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken, opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěr, desek a ramp na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 and 8516900051).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se ukončuje a antidumpingová opatření uložená vůči Ukrajině nařízením (ES) č. 452/2007 se zrušují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. července 2013.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 695/2013,
annettu 15 päivänä heinäkuuta 2013,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumoamisesta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 3 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 452/2007 (2) käyttöön 9,9-38,1 prosentin suuruiset lopulliset polkumyyntitullit Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa; neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1243/2010 (3) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin kiinalaisen vientiä harjoittavan silityslautojen tuottajan Since Hardware (Guangzhou) Co:n tuottamien silityslautojen tuonnissa perusasetuksen 5 artiklan mukaisen uuden tutkimuksen jälkeen, jäljempänä ’alkuperäiset tutkimukset’.
(2)
Neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 270/2010 (4) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin kiinalaisen vientiä harjoittavan silityslautojen tuottajan Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd.:n tuottamien silityslautojen tuonnissa.
(3)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen polkumyyntiin rajoitetun osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto muutti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 580/2010 (5) voimassa olevaa lopullista polkumyyntitullia siten, että se oli Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonnin osalta 7 prosenttia.
(4)
Neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 77/2010 (6) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin kiinalaisen vientiä harjoittavan silityslautojen tuottajan Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co:n tuottamien silityslautojen tuonnissa perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen uutta viejää koskevan tarkastelun jälkeen.
(5)
Neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 805/2010 (7) uudelleen käyttöön lopullisen polkumyyntitullin kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan -yrityksen, valmistamien silityslautojen tuonnissa tuomioistuimen asiassa C-141/08 P (8) antaman tuomion noudattamisen edellyttämänä toimenpiteenä.
(6)
Neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 987/2012 (9) uudelleen käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd -yrityksen valmistamien sislityslautojen tuonnissa tuomioistuimen asiassa T-274/07 (10) antaman tuomion noudattamisen edellyttämänä toimenpiteenä.
(7)
Edellä mainituista tutkimuksista käytetään jäljempänä myös ilmaisua ’aiemmat tutkimukset’.
2. Tarkastelupyynnöt
2.1 Ukrainaan ja Kiinaan sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu
(8)
Nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (11) julkaisemisen jälkeen komissiota pyydettiin 25 päivänä tammikuuta 2012 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu.
(9)
Pyynnön esitti kolme unionin tuottajaa, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 40 prosenttia silityslautojen tuotannosta unionissa, jäljempänä ’toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön esittäjät’.
(10)
Pyyntö koski kaikkia voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisalaan nyt kuuluvia maita eli Kiinaa ja Ukrainaa ja perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.
(11)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio tuli siihen tulokseen, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi. Sen vuoksi se ilmoitti tarkastelun aloittamisesta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla 25 päivänä huhtikuuta 2012 Euroopan unionin virallisessa lehdessä asiaa koskevan ilmoituksen (12), jäljempänä ’toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoitus’.
2.2 Ukrainaan sovellettavia voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä koskeva osittainen välivaiheen tarkastelu ainoan ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta
(12)
Komissio sai 17 päivänä maaliskuuta 2012 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön, joka koski polkumyyntiin rajoittuvan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa. Pyynnön esitti Eurogold Industries Ltd., ainoa tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja Ukrainassa, jäljempänä ’välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esittäjä’.
(13)
Välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esittäjän mukaan olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet oli otettu käyttöön, olivat muuttuneet ja muutokset olivat luonteeltaan pysyviä. Muutosten perusteella väitettiin, että nykyiset polkumyyntitoimenpiteet eivät enää olleet tarpeen polkumyynnin vaikutusten korjaamiseksi.
(14)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio tuli siihen tulokseen, että on olemassa riittävä näyttö välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi. Sen vuoksi se pani tarkastelun vireille 12 päivänä kesäkuuta 2012 (13), jäljempänä ’välivaiheen tarkastelua koskeva vireillepanoilmoitus’.
3. Tutkimus
3.1 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu
a) Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa
(15)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun osalta 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisen ajan, jäljempänä ’toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakso’. Kehityssuuntien tarkastelu vahingon määrityksen yhteydessä kattoi tammikuun 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
b) Tutkimuksen osapuolet ja otanta
(16)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille unionissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille sekä asianomaisten viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(17)
Koska kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin tuottajia oli ilmeisen runsaasti, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä.
(18)
Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan edustavan otoksen, kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Ainoastaan kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittautui ja toimitti komissiolle toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Sen vuoksi otantaa ei pidetty tarpeellisena.
(19)
Ainoa ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä rinnakkaisessa osittaisessa välivaiheen tarkastelussa ja pyysi, että välivaiheen tarkastelun yhteydessä tarkastettuja ja koottuja tietoja käytetään tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa (ks. jäljempänä johdanto-osan 31 kappale).
(20)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajia edustavan otoksen. Tähän otantaan kuului kolme yritystä niistä arviolta 20-30:stä unionin tuottajasta, joiden ennen tutkimuksen käynnistämistä tiedettiin valmistavan samankaltaista tuotetta. Kolmen otantaan kuuluvan yrityksen valinnan perusteena oli niiden samankaltaisen tuotteen myynti- ja tuotantomäärät vuonna 2011 ja niiden maantieteellinen sijainti unionissa. Otos edusti yli 40:tä prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta ja -myynnistä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla, ja sitä pidettiin näin ollen edustavana. Asianomaisia osapuolia pyydettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään valintaa koskevat huomautuksensa 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt huomautuksia ehdotetusta otoksesta.
(21)
Yksikään etuyhteydetön tuoja unionissa ei ilmoittautunut tai tehnyt yhteistyötä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa.
c) Kyselylomakkeet ja tarkastaminen
(22)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista.
(23)
Kyselylomakkeet lähetettiin molemmille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka ilmoittautuivat otantamenettelyssä. Ainoastaan yksi näistä kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista toimi yhteistyössä ja toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen.
(24)
Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kaikilta kolmelta otokseen valitulta unionin tuottajalta. Lisäksi neljä yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa toimitti yleisiä tietoja vahinkoa koskevaa tarkastelua varten.
(25)
Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
-
Kiina
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, Kiina
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Unionin tuottajat
-
Colombo New Scal SpA, Italia
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Puola
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta.
(26)
Niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua alkuperäisissä tutkimuksissa, oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella. Sen vuoksi tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin:
-
Ukraina
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina.
d) Ilmoittaminen osapuolille
(27)
Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamista Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa ja päättää tutkimus, joka koskee Ukrainasta peräsin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Huomautuksia ei esitetty.
3.2 Osittainen välivaiheen tarkastelu
a) Osittaisen välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjakso
(28)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen Ukrainasta peräisin olevaa tuontia koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjakso’. Aikaisempi - esimerkiksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa käytetty - tutkimusajanjakso ei olisi ollut sopusoinnussa perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan vaatimusten kanssa. Lisäksi samanlaista tutkimusajanjaksoa on käytetty rinnakkaisessa tullinpalautusta koskevassa menettelyssä.
b) Tutkimuksen osapuolet
(29)
Komissio ilmoitti virallisesti osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esittäjälle ja kyseisen viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi välivaiheen tarkastelua koskevassa vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
c) Kyselylomakkeet ja tarkastaminen
(30)
Komissio pyysi välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esittäjältä kaikki polkumyynnin ja toimenpiteiden jatkamistarpeen määrittämiseksi tarpeellisiksi katsomansa tiedot ja tarkasti ne.
(31)
Välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esittäjän tuonti edusti kaikkea Ukrainasta peräisin olevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia. Tälle yritykselle lähetettiin kyselylomake, ja yritys toimi yhteistyössä ja toimitti vastaukset lomakkeeseen. Tarkastuskäynti tehtiin seuraaviin toimitiloihin:
-
Ukraina
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina.
d) Ilmoittaminen osapuolille
(32)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella Ukrainasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä koskeva tutkimus aiottiin päättää. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Huomautuksia ei esitetty.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(33)
Sekä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa että välivaiheen tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin neuvoston asetuksen (EY) N:o 452/2007 ja neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1243/2010 soveltamisalaan kuuluva tuote, eli Kiinan kansantasavallasta ja Ukrainasta peräisin olevat silityslaudat, vapaasti seisovat tai ei, höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla varustetut tai ei, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00.
(34)
Tarkasteluja koskevissa tutkimuksissa samoin kuin alkuperäisissä tutkimuksissa vahvistettiin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja asianomaisten maiden kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä silityslaudoilla, unionin tuottajien unionin markkinoilla tuottamilla ja myymillä silityslaudoilla ja Ukrainalle määritetyssä vertailumaassa tuotetuilla ja sen kotimarkkinoilla myydyillä silityslaudoilla on samat fysikaaliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset.
(35)
Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
C. POLKUMYYNTI, POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS SEKÄ MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS
1. Polkumyynti - toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu - Kiina
1.1 Yleisiä huomioita
(36)
Kuten edellä mainittiin, ainoastaan yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä, ja sen osuus kiinalaisen viennin kokonaismäärästä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla oli erittäin pieni. Sen vuoksi tätä yritystä koskevia havaintoja ei pidetty maan osalta edustavina.
(37)
Näin ollen Kiinan viranomaisille ja yhteistyöstä kieltäytyneille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ilmoitettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamisesta, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksensa perusasetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Huomautuksia ei esitetty.
(38)
Perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäljempänä esitetyt polkumyyntiä ja polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella. Näitä tietoja olivat toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua koskevan pyynnön yhteydessä esitetyt tiedot ja tarkimmiksi todetut komission käytettävissä olevat tilastot, toisin sanoen jäsenvaltioiden perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kuukausittain toimittamat tiedot, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokanta’. Muut tilastolähteet, kuten Kiinan viennin tietokanta ja Eurostatin (8-numeroiset) koodit, todettiin epäluotettaviksi, koska kyseiset tullikoodit käsittivät muita tuotteita kuin tarkasteltavana olevan tuotteen.
1.2 Normaaliarvo
a) Vertailumaa
(39)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(40)
Komissio ehdotti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa, että vertailumaa olisi Ukraina. Ukraina oli yksi maista, joita aiemmissa tutkimuksissa käytettiin soveltuvana kolmantena maana, joka on markkinatalousmaa, määritettäessä normaaliarvoa Kiinan osalta. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkemyksensä suunnitellusta vertailumaan valinnasta. Huomautuksia ei esitetty.
(41)
Lisäksi komissio selvitti mahdollisuutta yhteistyöhön muiden mahdollisten vertailumaiden eli Malesian, Bosnia ja Hertsegovinan, Intian, Israelin ja Turkin kanssa. Ainoastaan Turkin viranomaiset toimittivat luettelon tiedossa olevista tuottajista, joihin voidaan ottaa yhteyttä, ilmoittamatta kuitenkaan sitä, toimisiko mikään näistä yhteistyössä tutkimuksessa. Samaan aikaan ainoa ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja suostui siihen, että sen tietoja, jotka oli toimitettu ja tarkastettu rinnakkaisen välivaiheen tarkastelun yhteydessä, käytetään toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Kyseiset tiedot edustavat koko maata.
(42)
Edellä esitettyjen tosiseikkojen ja perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan vaatimusten vuoksi todettiin, että Ukraina oli soveltuva vertailumaa.
b) Normaaliarvon määrittäminen vertailumaan osalta
(43)
Ainoa ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, mutta se toimi yhteistyössä rinnakkaisessa välivaiheen tarkastelussa ja salli tämän rinnakkaisen tarkastelun yhteydessä kerättyjen ja tarkastettujen tietojensa käytön toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa.
(44)
Koska toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjaksot ovat suurelta osin päällekkäisiä ja koska kyseisen ukrainalaisen viejän osuus Ukrainasta unioniin suuntautuvasta viennistä oli 100 prosenttia, normaaliarvo määritettiin rinnakkaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun yhteydessä kerättyjen ja tarkastettujen tietojen perusteella (ks. jäljempänä johdanto-osan 77-83 kappale).
1.3 Vientihinta
(45)
Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten viejien vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Vientihinta määritettiin sen vuoksi komission käytössä olevien tuontitilastojen (eli 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokannan) perusteella laskettuna painotetun keskiarvon perusteella.
(46)
Yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle.
1.4 Vertailu
(47)
Yhteistyössä kieltäytyneiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin rahti- ja kuljetuskustannusten perusteella kaikissa asianmukaisissa tapauksissa, joissa kustannusten osoitettiin vaikuttavan hintojen vertailtavuuteen. Oikaisut määriteltiin yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta kerättyjen tietojen perusteella.
(48)
Yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta vertailtiin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, joka oli määritelty toimitettujen ja tarkastettujen tietojen perusteella. Vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -tasolla kunkin tuotelajin osalta ja samassa kaupan portaassa. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Enintään 5,9 prosentin suuruisia oikaisuja tehtiin rahti- ja kuljetuskustannusten perusteella kaikissa asianmukaisissa tapauksissa, joissa kustannusten osoitettiin vaikuttavan hintojen vertailtavuuteen.
1.5 Polkumyyntimarginaali
(49)
Yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vastaavan tuotelajin painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. Tämä alustava vertailu ei osoittanut polkumyynnin olemassaoloa. Koska tämän yrityksen tuonti edusti vain erittäin pientä osuutta kiinalaisen tuonnin kokonaismäärästä, tätä yritystä koskevien päätelmien ei katsota edustavan koko Kiinaa.
(50)
Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään. Yhteistyön puutteen vuoksi tuotelajikohtainen vertailu ei ollut mahdollista. Vertailu oli sen sijaan tehtävä tilastotietojen perusteella, kuten edellä johdanto-osan 44 ja 45 kappaleessa selvitettiin. Vertailu osoitti alustavan polkumyyntimarginaalin olevan 11,5 prosenttia.
1.6 Kiinalaisen polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys
(51)
Koska yhteistyössä toimiminen oli vähäistä, tutkimuksen aikana ei ollut käytettävissä tietoja Kiinan kotimaan markkinoista. Yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja oli perustettu yksinomaan unionin markkinoille tarkoitettua tuotantoa varten, eikä sillä ollut tietoa kotimaan tilanteesta.
(52)
Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät oli tehtävä lähinnä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön yhteydessä esitettyjen tietojen ja niiden tietojen perusteella, jotka Yhdysvaltain kansainvälisen kaupan komissio oli tarkistanut ja julkaissut kesäkuussa 2010 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (14) yhteydessä, jäljempänä ’USA:n tekemä tarkastelu’ ja joita komissio piti relevantteina tämän tutkimuksen kannalta.
a) Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat
(53)
Huolimatta voimassa olevista toimenpiteistä ja jäljempänä todetusta kiinalaisen tuonnin vähenemisestä tarkastelujaksolla (ks. johdanto-osan 106 kappale) kiinalaisen tuonnin markkinaosuus oli edelleen merkittävä eli noin 15-20 prosenttia unionin markkinoista toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla. Lisäksi tuonti alitti unionin hinnat lähes 20 prosentilla saman ajanjakson aikana (ks. jäljempänä 109 kappale).
(54)
Kun otetaan huomioon kiinalaisen tuonnin huomattava markkinaosuus ja huomattavan alihinnoittelun jatkuminen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla, voidaan kohtuudella odottaa, että kiinalaisen tuonnin suuri määrä aiheuttaisi jatkossakin huomattavia hintapaineita unionin tuotannonalalla, jos toimenpiteet kumottaisiin.
b) Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa
(55)
USA:n tekemän tarkastelun yhteydessä julkaistut tiedot osoittavat, että Kiinassa on huomattava tuotantokapasiteetti, joka vastaa noin 80:tä prosenttia unionin kulutuksesta (vuonna 2009). Komissio ei löytänyt tuoreempaa tietoa, joka olisi ollut ristiriidassa USA:n tutkintaviranomaisen keräämien tietojen kanssa. Koska yhteistyö oli puutteellista, käyttämättömän kapasiteetin tarkkaa määrä ei kyetty vahvistamaan.
(56)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkastelupyyntöön sisältyneiden tietojen mukaan toimivien tuottajien lukumäärä Kiinassa oli edelleen korkea. Näin ollen ei havaittu viitteitä siitä, että tuotantokapasiteetti Kiinassa olisi laskenut.
(57)
Lisäksi niiden tietojen mukaan, jotka komissio on koonnut USA:n tekemästä tarkastelusta ja jotka on vahvistettu nyt tehdyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päätelmissä yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, lisäkapasiteettia voidaan helposti ottaa käyttöön vastaamaan kysynnän kasvuun, sillä tuotanto on pääosin työvoimavaltaista. Tutkimus paljasti lisäksi, että myös muita tuotteita kuin tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavat tuottajat pystyivät kysynnän mukaan helposti vaihtelemaan muiden tuotteiden tuotannon ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon välillä. Jos polkumyyntitulli kumottaisiin, kiinalaiset tuottajat kykenisivät sen vuoksi hyvin todennäköisesti kasvattamaan silityslautojen tuotantoaan suhteellisen nopeasti ilman huomattavia investointeja.
(58)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltiin sen vuoksi, että Kiinassa on ainakin potentiaalisesti käytettävissä suuri tuotantokapasiteetti, joka suunnattaisiin uudelleen unionin markkinoille, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annettaisiin raueta.
c) Unionin markkinoiden ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttelevuus
(59)
Koska yhteistyö oli vähäistä eikä käytettävissä ollut luotettavia tietoja, ei ollut mahdollista tehdä hintavertailua unioniin tulevan tuonnin, muiden kolmansien maiden vientimarkkinoille suuntautuvan tuonnin ja Kiinan kotimarkkinahintojen välillä. Käytettävissä oleviin tietoihin perustuva alustava vertailu osoitti, että kiinalaisen tuonnin hinnat alittavat merkittävällä tavalla unionin keskimääräiset hinnat (ks. jäljempänä 109 kappale). Siksi katsotaan, että unionin markkinoiden hinnat ovat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta houkuttelevat.
(60)
Kun lisäksi otetaan huomioon USA:n tekemän tarkastelun päätelmät, joita ei ole kiistetty muilla tiedoilla, voidaan katsoa, että unioni on tällä hetkellä kiinalaisten tuottajien suurin myyntimarkkina. Toiseksi suuri vientimarkkina Yhdysvallat on edelleen suljettu kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, sillä polkumyyntitullit ovat huomattavia ja niiden voimassaoloa on hiljattain jatkettu vuoteen 2015 saakka.
(61)
Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus on toimenpiteistä huolimatta suhteellisen vakaa ja huomattava, ja tämä viittaa siihen, että unioni on edelleen houkutteleva vientimarkkina kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta. Yhdysvaltain markkinoiden - toiseksi suurimman vientimarkkinan - sulkeminen osoittaa, että kolmansien markkinoiden kyky vastaanottaa tuontia on rajallinen. Sen vuoksi on todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kohdentavat tuontinsa unionin markkinoille, jos Kiinaan sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan.
d) Aiempi toiminta
(62)
USA:n tekemän tarkastelun yhteydessä kerätyt tiedot osoittavat, että kiinalaiset tuottajat ovat voimakkaasti vientisuuntautuneita. Tämän näkemyksen vahvistavat osittain myös nykyisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun havainnot: ainoa vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut Kiinan kotimarkkinoilla vaan oli yksinomaan vientiin suuntautunut.
(63)
Se, että Yhdysvallat jatkoi polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelunsa jälkeen, on merkki siitä, että muihin markkinoihin kohdistuva kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntikäytäntö voi toistua unionin osalta, jos nykyiset toimenpiteet poistetaan.
(64)
Myös Since Hardware (Guangzhou) Co -yrityksen - kiinalaisen viejän, johon aiemmin sovellettiin 0 prosentin tullia - toimintaa voidaan pitää selkeänä merkkinä siitä, miten kiinalaiset viejät todennäköisesti toimisivat, jos tullit poistettaisiin. Since Hardware, joka on yksi suurimmista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista, lisäsi markkinaosuuttaan unionin markkinoilla noin 64 prosentilla määrillä mitattuna. Sen osalta vahvistettu polkumyyntimarginaali oli noin 52 prosenttia ja hintojen alittavuus unionin tuotannonalan hintoihin verrattuna 16 prosenttia (15). Kun otetaan huomioon unionin markkinoiden houkuttelevuus ja Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti, aiempi toiminta viittaa siihen, että polkumyyntituonti toistuu todennäköisesti huomattavina määrinä, jos toimenpiteet poistetaan.
1.7 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät - Kiina
(65)
Kun otetaan huomioon edellä kuvatut havainnot sekä Kiinassa käytettävissä oleva huomattava tuotantokapasiteetti, kiinalaisten tuottajien kyky lisätä tuotantomääriään nopeasti ja suunnata ne vientiin, tällaisen viennin huomattava polkumyynnin ja hintojen alittavuuden taso sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus tällaisen viennin kannalta, on kohtuullista olettaa, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi siihen, että silityslautojen polkumyyntituonti Kiinasta unioniin kasvaisi.
2. Polkumyynti - toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu - Ukraina
2.1 Yleisiä huomioita
(66)
Ukrainan tapauksessa ainoa tiedossa oleva ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, ja sen vuoksi oli käytettävä käytettävissä olevia tietoja. Koska toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjaksot olivat päällekkäisiä ja koska ukrainalaisen viejän osuus Ukrainasta tulevasta tuonnista oli 100 prosenttia, välivaiheen tarkastelun yhteydessä kerättyjä ja tarkastettuja tietoja käytettiin kyseisen tuottajan suostumuksella rinnakkaisessa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa.
2.2 Havainnot
(67)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa käytettävissä olevina tietoina käytettiin jäljempänä 6 jaksossa kuvattuja välivaiheen tarkastelun havaintoja.
2.3 Polkumyyntimarginaali
(68)
Polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan keskenään, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. Vertailusta ei ilmennyt, että polkumyyntiä esiintyisi.
2.4 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys
(69)
Arvioitaessa polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä analysoitiin seuraavia tekijöitä: Ukrainasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja hinnat, unionin ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttelevuus sekä ukrainalaisen tuottajan tuotantokapasiteetti ja ylikapasiteetti, joka voitaisiin suunnata vientiin.
a) Ukrainasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja hinnat
(70)
Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonti kasvoi 24 prosentilla. Vastaava markkinaosuus kasvoi hiukan eli 8 prosentista 10 prosenttiin vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä.
(71)
Tuontihinnat seurailivat koko tarkastelujakson ajan samaa suuntausta kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla. Tuontihinnat kohosivat kaiken kaikkiaan 14 prosenttia vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä.
b) Unionin markkinoiden ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttelevuus
(72)
Tarkastelujaksolla Ukrainan vientihinnat kolmansiin maihin olivat yleensä alemmat kuin sen hinnat unionin markkinoilla. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana hintaero oli yli 10 prosenttia vientihintatasosta.
(73)
Ukrainan vientihinnat kolmansiin maihin olivat yleensä alemmat kuin sen vientihinnat unioniin, mikä tukee päätelmää, jonka mukaan unionin markkinat ovat houkuttelevat, koska niillä on mahdollista saada suurempi voitto.
c) Ukrainalaisen tuottajan tuotantokapasiteetti ja ylikapasiteetti, joka voidaan suunnata vientiin
(74)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana Ukrainan tuotantokapasiteetista vain pieni osa oli käytettävissä vientiä varten.
(75)
Tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen mukaan Ukrainan kapasiteetin ei ennusteta lisääntyvän. Sen vuoksi ei ole todennäköistä, että vienti unioniin lisääntyisi, jos toimenpiteet kumotaan.
d) Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät - Ukraina
(76)
Edellä esitetyn perusteella ja etenkin ottaen huomioon kapasiteetin odotettua kehitystä koskevat havainnot, katsottiin, että ei ole todennäköistä, että ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja ryhtyisi viemään vahinkoa aiheuttavia määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos toimenpiteet kumotaan.
3. Polkumyynti - välivaiheen tarkastelu - Ukraina
3.1 Normaaliarvo
(77)
Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla edustavaa välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjaksolla eli oliko tämä myyntimäärä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnistä unioniin. Tämän perusteella katsottiin, että yhteistyössä toimineen ukrainalaisen tuottajan kotimaan myynti oli edustavaa.
(78)
Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt lajit tai suoraan verrattavissa niihin.
(79)
Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän kunkin sellaisen tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan samanlainen tai verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, tarkasteltiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynnin kokonaismäärä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.
(80)
Sen jälkeen tutkittiin, voitiinko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti määrittämällä, kuinka suuri osuus kotimarkkinoilla riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kunkin tuotelajin myynnistä oli ollut kannattavaa.
(81)
Kun määritettyjen tuotantokustannusten tasoisilla tai ne ylittävillä nettomyyntihinnoilla myydyn tuotetyypin osuus kyseisen tyypin kokonaismyynnin määrästä oli yli 80 prosenttia ja kun kyseisen tuotetyypin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkötuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana oli tosiasiallinen kotimarkkinahinta. Tosiasiallinen kotimarkkinahinta laskettiin välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjakson aikana kyseisen tuotelajin osalta toteutuneen kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.
(82)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen hinta välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjaksolla.
(83)
Niiden tuotelajien osalta, joiden myynti ei ollut kannattavaa, normaaliarvo määritettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan ja 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo määritettiin lisäämällä ukrainalaisen tuottajalle välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjaksolla aiheutuneisiin tuotantokustannuksiin painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka olivat syntyneet tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä niiden tuotelajien osalta toteutunut painotettu keskimääräinen voitto, joiden myynti oli kannattavaa.
3.2 Vientihinta
(84)
Koska ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja harjoitti vientimyyntiä suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
3.3 Vertailu
(85)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus-, ja luottokustannusten sekä pankkikulujen ja pankkien välityspalkkioiden perusteella kaikissa tapauksissa, joissa kustannusten osoitettiin vaikuttavan hintojen vertailtavuuteen.
3.4 Polkumyyntimarginaali
(86)
Polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan keskenään, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. Vertailusta ei käynyt ilmi, että polkumyyntiä esiintyisi.
4. Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys - Ukraina
(87)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin myös, voidaanko muuttuneita olosuhteita pitää perustellusti pysyvinä.
4.1 Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys
(88)
Ukrainalainen tuottaja oli uudistanut myyntiorganisaationsa rakenteen siten, että joulukuusta 2010 lähtien tarkasteltavana olevan tuotteen kaikki vientimyynti unioniin tapahtui suoraan riippumattomalle asiakkaalle ilman etuyhteydessä olevia myyntiyrityksiä. Vientihintalaskelmaa mukautettiin siksi näiden uusien olosuhteiden ottamiseksi huomioon.
(89)
Muutosten katsotaan olevan pysyviä, sillä etuyhteydessä olleelle yritykselle aiemmin kuuluneet tehtävät todella siirrettiin ukrainalaiselle tuottajalle noin vuoden pituiseksi jaksoksi. Myyntirakenteeseen mahdollisesti tehtävistä tulevista muutoksista ei ollut viitteitä. Tämän vuoksi katsotaan, että olosuhteiden muutokset ovat pysyviä.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(90)
Samankaltaista tuotetta tuotti unionissa arviolta 20-30 tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.
(91)
Unionin tuotannonalan vuotuinen tuotanto arvioitiin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien toimittamien tietojen sekä niiden havaintojen perusteella, jotka tehtiin edellä johdanto-osan 1 kappaleessa tarkoitetussa tutkimuksessa; kyseinen tutkimus koski kiinalaisen vientiä harjoittavan silityslautojen tuottajan Since Hardware (Guangzhou) Co:n tuottamien silityslautojen tuontia. Kuten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamista edellä mainitun vientiä harjoittavan tuottajan tuonnissa koskevan neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1243/2010 johdanto-osan 65 kappaleessa mainitaan, silityslautojen kokonaisvuosituotanto unionissa vuonna 2009 oli arviolta 5 miljoonaa kappaletta. Koska muuta tietoa ei ollut käytettävissä, oli kohtuullista olettaa, että kokonaisvuosituotanto unionissa oli noin 5 miljoonaa kappaletta toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tarkastelujakson alussa (vuonna 2008). Määritettäessä tuotantomäärän kehitystä tarkastelujaksolla käytettiin perustana yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien tuotantomäärien kehityssuuntauksia. Näin määritetty unionin tuotantomäärä oli arviolta 5,2 miljoonaa kappaletta toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana.
(92)
Kuten edellä johdanto-osan 20 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa oli yli 40 prosenttia. Nämä otokseen valitut tuottajat toimittivat vastaukset kyselylomakkeeseen.
(93)
Neljä muuta unionin tuottajaa toimitti lisäksi perustiedot tuotannostaan ja myynnistään.
(94)
Todettiin, että edellä tarkoitettujen seitsemän unionin tuottajan tuotanto oli yli 55 prosenttia samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa.
(95)
Silityslautojen markkinoilla unionissa on lähinnä pieniä ja keskisuuria tuottajia, jotka ovat sijoittuneet useisiin jäsenvaltioihin, muun muassa Alankomaihin, Espanjaan, Italiaan, Portugaliin, Puolaan, Saksaan ja Yhdistyneeseen Kuningaskuntaan.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
(96)
Koska Ukrainassa on vain yksi vientiä harjoittava tuottaja, unionin kulutus ja jotkin makrotaloudellisista indikaattoreista esitetään indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä, jotta tietojen luottamuksellisuus voidaan varmistaa perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.
1. Unionin kulutus
(97)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien määrien (ks. johdanto-osan 100 kappale) ja 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokantaan kirjatun tuontimäärän perusteella.
(98)
Kiinasta tulevaa kokonaistuontimäärää ei voitu määritellä ekstrapoloimalla ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän tietoja, sillä tämän viejän vienti muodosti vain hyvin pienen osan Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista. Kokonaistuontimäärä oli sen vuoksi määritettävä käytössä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Koska kyseiset CN-koodit kattavat tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi muita tuotteita, myöskään Eurostatin tietojen ei katsottu soveltuvan Kiinasta tulevien tuontimäärien määrittämiseen. Kun siis otetaan huomioon kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien erittäin matala yhteistyössä toimimisen aste ja yhteistyön puute etuyhteydettömien tuojien taholta, ainoa luotettava tilastolähde tuontimäärien määrittämiseksi oli 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokanta. Koska tuontimäärät ilmoitetaan 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokantaan ainoastaan kilogrammoina, tiedot oli muunnettava kappalemääriksi (yksiköiksi) käyttäen muuntokerrointa, joka oli määritetty Ukrainasta tulevalle tuonnille rinnakkaisessa välivaiheen tarkastelussa. Tätä pidettiin kohtuullisena, koska yhteistyössä toimineen kiinalaisen yrityksen tuontia ei pidetty edustavana ja koska - kuten edellä johdanto-osan 36 kappaleessa mainitaan - Ukrainaa käytettiin myös vertailumaana normaaliarvon määrittämisessä Kiinan osalta; näin ollen tietoja pidettiin edustavina kiinalaisen tuonnin määrän määrittämistä varten.
(99)
Ukrainasta tulevan tuonnin osalta käytettiin tarkastettuja tietoja, jotka oli saatu vastauksena kyselylomakkeeseen rinnakkaisessa välivaiheen menettelyssä. Vaikka välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjakso vahvistettiin 1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 väliseksi ajaksi eikä se siksi kattanut toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson ensimmäistä neljännestä, siitä huolimatta todettiin, että kyseiset tiedot soveltuivat kuitenkin tuontimäärien määrittämiseen. Kyseiset tiedot oli tarkastettu ja todettu paikkansapitäviksi, ja niiden oli todettu olevan edustavia Ukrainasta tulevien tuontimäärien määrittämistä varten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson osalta.
(100)
Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymät määrät määritettiin ektrapoloimalla seitsemän yhteistyössä toimineen unionin tuottajan kokonaistuotantomäärän ja kokonaismyyntimäärän välinen suhde unionin tuotannonalan arvioituun kokonaistuotantomäärään tarkastelujakson kunkin vuoden osalta.
(101)
Tämän perusteella todettiin, että unionin kulutus laski 11 prosenttia vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Yksityiskohtaisemmin tarkasteltuna todettavissa oleva kysyntä väheni 7 prosenttiyksiköllä vuosien 2008 ja 2009 välillä, minkä jälkeen se kasvoi 9 prosenttiyksiköllä vuosien 2009 ja 2010 välillä. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana unionin kulutus oli yhteensä 9-10 miljoonaa kappaletta, joten lasku edellisvuoteen verrattuna oli 13 prosenttiyksikköä.
Taulukko 1
Määrä
(tuhatta kappaletta)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Kulutus
10 000-11 000
9 000-10 000
10 000-11 000
9 000-10 000
Indeksi
100
93
102
89
Lähde: 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokanta, kyselyvastaukset
2. Asianomaisista maista tuleva tuonti
(102)
Vuonna 2007 loppuun saatetussa alkuperäisessä tutkimuksessa Kiinasta ja Ukrainasta peräisin olevaa tuontia arvioitiin kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kumulatiivisen arvioinnin soveltuvuutta myös tähän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkasteluun harkittiin.
(103)
Tässä yhteydessä todettiin, että Kiinasta tulevalle tuonnille vahvistettu polkumyyntimarginaali oli merkittävästi 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa korkeampi (11,5 prosenttia). Ukrainasta tulevan tuonnin osalta ei toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla havaittu polkumyyntiä eikä polkumyynnin toistumista pidetty todennäköisenä. Tämän perusteella Ukrainasta peräisin oleva tuonti olisi jätettävä kumuloimatta Kiinasta tulevan tuonnin kanssa, koska perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan kriteerit eivät täyty.
3. Tuonti Kiinasta
3.1 Määrä ja markkinaosuus
(104)
Kuten edellä 98 kappaleessa mainittiin, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin matala ja sen vuoksi Kiinan kokonaistuontimäärä määritettiin 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokannassa olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
(105)
Tämän perusteella todettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta väheni absoluuttisina määrinä 4-4,5 miljoonasta kappaleesta 1,5-2,0 miljoonaan kappaleeseen vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä, mikä tarkoitti 59 prosentin laskua tarkastelujakson aikana. Lasku oli erittäin merkittävää vuosien 2010 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä, jolloin tuonti Kiinasta väheni 3-3,5 miljoonasta kappaleesta 1,5-2,0 miljoonaan kappaleeseen eli 36 prosenttiyksikköä. Tämä lasku tapahtui samaan aikaan kun Since Hardware -yritykseen sovellettava polkumyyntitulli otettiin uudelleen käyttöön joulukuussa 2010 (ks. edellä 64 kappale).
(106)
Vaikka kiinalaisen tuonnin markkinaosuudet pienenivät 22 prosenttiyksiköllä tarkastelujaksolla, markkinaosuus toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana oli huomattava eli 15-20 prosenttia.
Taulukko 2
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin määrät (tuhatta kappaletta)
4 000-4 500
3 000-3 500
3 000-3 500
1 500-2 000
Indeksi
100
73
76
40
Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin markkinaosuus
40 %-45 %
30 %-35 %
30 %-35 %
15 %-20 %
Lähde: 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokanta
3.2. Hinnat ja hintojen alittavuus
(107)
Koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin matala, Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen tuontihinta oli perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti määritettävä käytössä olevien tietojen perusteella eli 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokannassa olevien tietojen perusteella. Tietokantaan kirjatut tiedot muunnettiin kappalekohtaiseksi hinnaksi edellä mainitulla menetelmällä (ks. edellä 104 kappale). Tällä menetelmällä määritetyt tuontihinnat nousivat 7,0 eurosta/kappale 8,2 euroon/kappale vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä, toisin sanoen 17 prosenttia.
Taulukko 3
Toimenpiteiden alaisen tuonnin hinta euroa/kpl
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Kiina
7,0
8,3
8,4
8,2
Indeksi
100
119
121
117
Lähde: 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokanta
(108)
Jotta voitiin määrittää hintojen alittavuus toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla, otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat painotetut keskimääräiset myyntihinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle (eli ne ilmoitettiin ilman unionissa syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen), ja niitä verrattiin edellä johdanto-osan 107 kappaleessa määritettyyn vastaavaan painotettuun keskimääräiseen tuontihintaan CIF-hintoina, joihin oli tehty asianmukaiset oikaisut tullien huomioon ottamiseksi.
(109)
Vertailu osoitti, että Kiinasta tuleva tuonti ilmaistuna prosenttiosuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta alitti unionin tuotannonalan hinnat lähes 20 prosentilla toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla.
4. Tuonti Ukrainasta
(110)
Kuten edellä johdanto-osan 99 kappaleessa mainittiin, Ukrainasta tulevan tuonnin määrät ja hinnat määritettiin tarkastetun kyselylomakkeeseen toimitetun vastauksen perusteella, jonka ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti samaan aikaan käynnissä olleen välivaiheen tarkastelun yhteydessä.
(111)
Seuraavasta taulukosta käy ilmi Ukrainasta tulevan tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehittyminen tarkastelujaksolla.
Taulukko 4
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Ukrainasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin määrät (tuhatta kappaletta)
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Indeksi
100
104
128
124
Ukrainasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin markkinaosuus
6 %-9 %
7 %-10 %
8 %-11 %
9 %-12 %
Lähde: tarkastetut kyselyvastaukset.
(112)
Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonti kasvoi 24 prosentilla vuosien 2008 ja 2011 välillä. Ukraina pystyi kasvattamaan tuontiaan lähinnä siksi, että Kiinasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettava polkumyyntitulli oli korkeampi. Kehitystä edisti myös Ukrainaan sovellettavan polkumyyntitullin laskeminen 9,9 prosentista 7,7 prosenttiin heinäkuussa 2010, sillä sen vuoksi ukrainalaisen tuonnin kilpailukyky unionin markkinoilla lisääntyi.
(113)
Seuraavassa taulukossa esitetään Ukrainasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin keskimääräiset cif-hinnat EU:n rajalla.
Taulukko 5
Toimenpiteiden alaisen tuonnin hinta euroa/kpl
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Ukraina
8-10
9-11
10-12
9-11
Indeksi
100
110-115
115-120
110-115
Lähde: tarkastetut kyselyvastaukset.
(114)
Kuten edellä olevasta taulukosta 5 käy ilmi, keskimääräinen tuontihinta nousi tarkastelujaksolla 10-15 prosenttia ja melkein saavutti unionin tuotannonalan hintatason unionin markkinoilla toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana.
5. Tuonti muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä
(115)
Tuonti muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, määritettiin 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokannan perusteella siten, että tiedot muutettiin kappalemääriksi käyttäen samaa, edellä 98 kappaleessa kuvattua menetelmää kuin Kiinan tuontimäärien määrittämisessä. Tätä pidettiin kohtuullisena, sillä Eurostatin tilastoissa käytetyt CN-koodit kattoivat tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi muita tuotteita, eikä niiden siksi katsottu soveltuvan muista kolmansista maista tulevien tuontimäärien määrittämiseen.
(116)
Muista kolmansista maista tarkastelujaksolla tulleen tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehitys sekä keskimääräiset tuontihinnat esitetään seuraavassa taulukossa.
Taulukko 6
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä tuhansina kappaleina
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Turkki
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Indeksi
100
160-170
215-225
225-235
Muut kolmannet maat
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Indeksi
100
130-140
190-200
150-160
Muut maat yhteensä
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Indeksi
100
140-150
200-210
180-190
Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus
5 %-10 %
10 %-15 %
15 %-20 %
15 %-20 %
Kaikista muista maista tulevan tuonnin hinta (euroa/kpl)
7,7
8,1
8,2
9,0
Lähde: 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokanta
(117)
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi kokonaisuudessaan tarkastelujaksolla. Vuosien 2008 ja 2010 välillä se kasvoi jopa enemmän kuin kaksinkertaiseksi, mutta väheni taas vuoden 2010 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Tällä perusteella todetaan, että muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla: se oli 1,5-1,9 miljoonaa kappaletta toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla, ja sen markkinaosuus oli tuolloin 15-20 prosentin vaihteluvälillä. Suurin osa tuonnista oli peräisin Turkista, josta tuleva tuonti kasvoi vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä 0,3-0,5 miljoonasta kappaleesta 0,8-1,0 miljoonaan kappaleeseen.
(118)
Muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, tulevan tuonnin keskihinta nousi 7,7 eurosta/kpl 9,0 euroon/kpl vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä, joten nousua oli 17 prosenttia.
6. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(119)
Polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki asianmukaiset taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(120)
Kuten edellä johdanto-osan 20 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää.
(121)
Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:
-
makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, tuottavuus, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla tietojen perusteella, jotka oli kerätty ilmoittautuneilta tuottajilta;
-
mikrotaloudelliset indikaattorit (keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, varastot, työvoimakustannukset, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) analysoitiin otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta saatujen tietojen perusteella.
6.1 Makrotaloudelliset indikaattorit
a) Tuotanto
(122)
Unionin kokonaistuotanto arvioitiin edellä johdanto-osan 91 kappaleessa kuvatulla tavalla. Tämän perusteella todettiin, että unionin tuotanto kasvoi 4 prosentilla vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Se pieneni 2 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä mutta kasvoi 6 prosenttiyksikköä eli noin 5,2 miljoonaan yksikköön vuoden 2009 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 7
Määrä (tuhatta kappaletta)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Tuotanto
5 000
4 887
5 072
5 194
Indeksi
100
98
101
104
Lähde: kyselyvastaukset.
b) Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(123)
Tuotantokapasiteetti arvioitiin suhteuttamalla seitsemän yhteistyössä toimineen unionin tuottajan kokonaistuotantomäärän ja kokonaiskapasiteetin välinen suhde tarkastelujakson kunkin vuoden osalta unionin tuotannonalan kokonaistuotantoon, joka määritettiin edellä johdanto-osan 122 kappaleessa.
(124)
Unionin tuottajien tuotantokapasiteetti kasvoi 17 prosenttia tarkastelujaksolla. Lisäys koskee kuitenkin vain yhtä unionin tuottajista, kun taas muilla yhteistyössä toimineilla unionin tuottajilla oli tarkastelujaksolla vakiintunut kapasiteetti. Tutkimuksen havainnot viittaavat siihen, että jotkin yhteistyöstä kieltäytyneistä unionin tuottajista ovat sulkeneet tuotantolaitoksensa, ja unionin kokonaistuotantokapasiteetti on näin ollen supistunut tarkastelujaksolla. Tätä ei kuitenkaan ole otettu huomioon jäljempänä olevassa taulukossa 8. Tutkimus toi myös esiin, että unionin tuotannonala tuotti muita tuotteita kuin tarkasteltavana olevaa tuotetta (esimerkiksi kuivaajia) osittain samoilla tuotantolinjoilla. Tutkimus on myös osoittanut, että unionin tuottajat voivat vaihdella helposti tarkasteltavana olevan tuotteen ja muiden tuotteiden tuotannon välillä. Sen vuoksi ei ollut mahdollista määrittää selkeästi tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokapasiteettia.
(125)
Vuonna 2008 kapasiteetin käyttöaste oli 66 prosenttia, ja se pieneni 58 prosenttiin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana. Kuten edeltävässä kappaleessa todetaan, unionin kokonaistuotantokapasiteettia ei kyetty määrittämään luotettavalla tavalla. Koska kapasiteetin käyttöaste määritetään kokonaistuotantokapasiteetin perusteella, sitäkään ei voida tässä tapauksessa pitää mielekkäänä vahinkoindikaattorina.
Taulukko 8
Määrä (tuhatta kappaletta)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Tuotantokapasiteetti
7 592
7 962
8 375
8 906
Indeksi
100
105
110
117
Kapasiteetin käyttöaste
66 %
61 %
61 %
58 %
Indeksi
100
93
92
89
Lähde: kyselyvastaukset.
c) Myyntimäärä
(126)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä määritettiin edellä johdanto-osan 100 kappaleessa kuvatulla tavalla. Unionin tuotannonalan myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi 10 prosenttia vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Kasvu oli erityisen huomattavaa vuosien 2010 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä, sillä tuolloin myyntimäärät lisääntyivät 7 prosenttiyksiköllä. Tämä tapahtui samaan aikaan Kiinasta tulevan tuonnin vähenemisen kanssa, joka johtui Since Hardware (Guangzhou) Co -yritykseen sovellettavan polkumyyntitullin käyttöönotosta.
Taulukko 9
Määrä (tuhatta kappaletta)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionissa
4 300-4 500
4 300-4 500
4 500-4 700
4 800-5 000
Indeksi
100
99
103
110
Lähde: kyselyvastaukset.
d) Markkinaosuus
(127)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala sai takaisin markkinaosuuttaan, joka kasvoi 24 prosentilla eli 40-45 prosentista 50-55 prosenttiin vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Kasvu johtui lähinnä kulutuksen laskusta ja kiinalaisen tuonnin vähenemisestä sekä samanaikaisesta unionin tuotannonalan myyntimäärän kasvusta.
Taulukko 10
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Unionin tuottajien markkinaosuus
40 %-45 %
45 %-50 %
40 %-45 %
50 %-55 %
Indeksi
100
107
101
124
Lähde: Kyselyvastaukset ja 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokanta
e) Kasvu
(128)
Unionin kulutus laski vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla kasvoi 10 prosentilla ja unionin tuotannonalan markkinaosuus 24 prosentilla. Myös unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi 4 prosentilla, investoinnit kasvoivat yli kaksinkertaisiksi (ks. jäljempänä 141 kappale) ja työllisyys lisääntyi 10 prosenttia (ks. jäljempänä 129 kappale) samana aikana. Voidaan siis todeta, että unionin tuotannonala kasvoi jonkin verran tarkastelujaksolla.
f) Työllisyys
(129)
Koko unionin tuotannonalan työllisyyttä ja työllisyyden kehitystä arvioitiin ekstrapoloimalla yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien osalta käytettävissä olevat lukutiedot. Myynnin kasvun seurauksena unionin tuotannonalan työntekijöiden määrä nousi vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä 10 prosenttia.
Taulukko 11
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Työntekijät tarkasteltavana olevan tuotteen osalta
655
672
736
722
Indeksi
100
102
112
110
Lähde: kyselyvastaukset.
g) Tuottavuus
(130)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus, ilmaistuna tuotantomääränä (kappaleina) työntekijää kohti vuodessa, laski tarkastelujaksolla 6 prosenttia. Tämä liittyy siihen, että tuotanto kasvoi työntekijöiden määrää vähemmän.
Taulukko 12
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Tuottavuus (tuhatta kpl/työntekijä)
7,6
7,3
6,9
7,2
Indeksi
100
95
90
94
Lähde: kyselyvastaukset.
h) Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(131)
Havaittu polkumyyntimarginaali oli merkittävästi vähimmäistasoa korkeampi. Kun otetaan huomioon etenkin Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien merkittävyyden vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä.
(132)
Aiemman polkumyynnin vaikutusten osalta todetaan, että vaikka edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat tilanteen jonkinasteista parantumista, ne osoittavat myös sen, että unionin tuotannonalan tilanne on edelleen epävarma ja riskialtis.
6.2 Mikrotaloudelliset indikaattorit
a) Hinnat ja muut hintoihin vaikuttavat tekijät
(133)
Otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionissa veloittama keskimääräinen myyntihinta kehittyi jäljempänä olevassa taulukossa esitetyllä tavalla. Keskimääräiset hinnat pysyivät suhteellisen vakaina tarkastelujaksolla, vaikka ne nousivatkin hiukan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla. Kuten edellä, myös tämä kasvu tapahtui samaan aikaan Since Hardware (Guangzhou) Co -yritykseen sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton kanssa.
Taulukko 13
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Yksikköhinta EU:n markkinoilla (euroa/kpl)
10,9
10,7
10,9
11,2
Indeksi
100
98
100
103
Yksikkötuotantokustannukset (euroa/kpl)
10,9
10,5
11,0
11,4
Indeksi
100
96
101
105
Lähde: kyselyvastaukset.
(134)
Myyntihinnat seuraavat pääraaka-aineiden (esimerkiksi teräksen) hintakehitystä. Myyntihinnat ja -kustannukset pysyivät suhteellisen vakaina tarkastelujaksolla, vaikka kustannukset nousivat hiukan myyntihintoja enemmän, mikä vaikutti negatiivisesti unionin tuotannonalan kannattavuuteen vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan kyennyt nostamaan hintojaan kestäville tasoille, vaan sen oli sovitettava hintansa matalahintaisen kiinalaisen tuonnin kanssa saadakseen takaisin markkinaosuutensa laskevan kulutuksen jaksolla.
b) Työvoimakustannukset
(135)
Keskimääräiset palkat pysyivät vakaina tarkastelujaksolla, mutta yksikkötuotantokustannukset nousivat 3 prosenttia (ks. edellä taulukko 13).
Taulukko 14
Euroa/työntekijä
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Keskimääräinen palkka
20 669
19 377
19 885
20 523
Indeksi
100
94
96
99
Lähde: kyselyvastaukset.
c) Varastot
(136)
Varastot kasvoivat tarkastelujaksolla. Varastojen taso oli toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla 56 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2008.
Taulukko 15
Määrä (tuhatta kappaletta)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Loppuvarastot
94
137
184
146
Indeksi
100
147
197
156
Lähde: kyselyvastaukset.
d) Kannattavuus ja investointien tuotto
(137)
Unionin tuotannonala pystyi lisäämään kannattavuuttaan hiukan vuonna 2008, jolloin se oli kannattavuusrajalla, ja vuonna 2009, jolloin se kasvoi 2 prosenttiin. Kannattavuus heikkeni kuitenkin taas vuonna 2010 ja edelleen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla, jolloin se laski - 1,7 prosenttiin. Kaiken kaikkiaan kannattavuus heikkeni lähes 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Kuten edellä 134 kappaleessa todettiin, tämä johtui lähinnä siitä, että unionin tuotannonala ei kyennyt nostamaan hintojaan kustannusten kasvun mukaisesti, vaan sen oli sovitettava hintansa matalahintaisen kiinalaisen tuonnin kanssa saadakseen takaisin markkinaosuutensa.
(138)
Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatteli suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se nousi vuosien 2008 ja 2009 välillä ja laski vuoden 2009 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Investointien tuoton heikkeneminen oli merkittävämpää kuin kannattavuustasojen lasku, mikä johtui investointien lisääntymisestä, kuten jäljempänä 141 kappaleessa osoitetaan.
Taulukko 16
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Kannattavuus
(% nettomyynnistä)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Indeksi
100
102
99
98
Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Indeksi
100
200
84
22
Lähde: kyselyvastaukset.
e) Kassavirta ja pääoman saanti
(139)
Liiketoiminnan nettokassavirta eli tuotannonalan kyky rahoittaa toimintansa itse, ilmaistuna prosenttiosuutena samankaltaisen tuotteen liikevaihdosta, parani kannattavuuden tavoin kannattavuusrajalta 5 prosenttiin vuoden 2008 ja 2009 välillä. Se laski 3 prosenttiin vuonna 2010 ja oli negatiivinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana.
Taulukko 17
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Kassavirta
(% liikevaihdosta)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Lähde: kyselyvastaukset.
(140)
Ei ollut erityisiä viitteitä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia pääoman saannissa.
f) Investoinnit
(141)
Otokseen valittujen tuottajien vuosi-investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon enemmän kuin kaksinkertaistuivat vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Ne lisääntyivät voimakkaasti vuosien 2008 ja 2009 välillä. Investointien kasvua selittävät unionin tuotannonalan rakenneuudistustoimet, joiden yhteydessä tehtiin investointeja tuotantoprosessiin kilpailukyvyn parantamiseksi. Vuoden 2010 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä oli havaittavissa laskua, mutta investointien taso säilyi huomattavasti korkeampana kuin vuonna 2008.
Taulukko 18
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Nettoinvestoinnit (tuhatta euroa)
239
504
1 046
569
Indeksi
100
211
438
239
Lähde: kyselyvastaukset.
7. Vahinkoa koskevat päätelmät
(142)
Makrotaloudellisten indikaattoreiden analyysi toi esiin merkkejä tilanteen paranemisesta etenkin tuotannon ja myyntimäärien sekä unionin tuotannonalan markkinaosuuden osalta tarkastelujaksolla. Samaan aikaan jotkin asianomaiset mikrotaloudelliset indikaattorit - esimerkiksi kannattavuus ja investointien tuotto - heikkenivät. Vaikka myyntihinnat nousivat hiukan, ne eivät saavuttaneet kestäviä tasoja eivätkä ne vastanneet tuotantokustannusten kasvua. Tämä johtui lähinnä siitä, että kiinalaisen tuonnin markkinaosuus pysyi suurena koko tarkastelujakson ajan. Lisäksi kiinalaisen tuonnin hinnat olivat matalat ja unionin tuotannonalan oli mukauduttava niihin saadakseen takaisin markkinaosuutensa.
(143)
Sen vuoksi Kiinaan sovellettavat toimenpiteet olivat vain osittain auttaneet unionin tuotannonalaa toipumaan sille aiheutuneesta vahingosta.
(144)
Edellä esitetyn analyysin perusteella voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne oli kohentunut eikä merkittävää vahinkoa aiheutunut. Ilmeisistä positiivisista kehityssuuntauksista ja huomattavista rakenneuudistustoimista huolimatta unionin tuotannonalan tilanne on edelleen epävarma ja riskialtis.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomautukset
(145)
Kuten edellä johdanto-osan 51 ja 52 kappaleessa mainitaan, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli matala, ja sen vuoksi Kiinan kotimarkkinoiden tilanne ja vienti Kiinasta muihin kolmansiin maihin oli analysoitava käytössä olevien tietojen perusteella, toisin sanoen niiden tietojen perusteella, jotka Yhdysvaltain kansainvälisen kaupan komissio oli julkaissut kesäkuussa 2010 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä, jäljempänä ’USA:n tekemä tarkastelu’.
(146)
Unionin tuotannonala oli tarkastelujaksolla epävarma ja riskialttiissa tilanteessa ja edelleen alttiina Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahinkoa aiheuttaville vaikutuksille.
(147)
Asianomaisesta maasta tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, olisiko vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
2. Arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan
(148)
Kuten edellä mainittiin, Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin jatkuminen olisi todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Jos toimenpiteitä ei olisi, Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärät todennäköisesti kasvaisivat ja tuotetta tuotaisiin hinnoin, jotka alittaisivat merkittävällä tavalla unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla. Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan pääasiakkaita ovat vähittäiskauppiaat, toisin sanoen supermarketit, joilla on vahva neuvotteluasema ja jotka hankkivat silityslautoja entistä enemmän Kiinasta, joka hyvin todennäköisesti tuo niitä markkinoille erittäin alhaisin polkumyyntihinnoin. Sen vuoksi unionin tuotannonalaan kohdistuva hintapaine todennäköisesti pahenisi, ja unionin tuotannonalan olisi pakko laskea hintojaan tasolle, jolla olisi tuhoisia vaikutuksia niiden kannattavuustilanteeseen, joka jo oli negatiivinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla.
(149)
Kun siis otetaan huomioon tämä unionin tuotannonalan epävarma ja riskialtis tilanne, Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin määrien ja hintavaikutusten lisääntyminen johtaisivat huomattaviin taloudellisiin menetyksiin ja markkinaosuuden supistumiseen.
(150)
Since Hardware (Guangzhou) Co -yrityksen - kiinalaisen viejän, johon aiemmin sovellettiin 0 prosentin tullia - toimintaa voidaan pitää selkeänä merkkinä siitä, miten kiinalaiset viejät todennäköisesti toimisivat, jos tullit poistettaisiin. Since Hardware (Guangzhou) Co, johon sovellettiin aiemmin (huhtikuusta 2007 joulukuuhun 2010) 0 prosentin tullia, lisäsi merkittävästi vientiään unioniin huomattavan poljetuin hinnoin, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat kyseisellä jaksolla. Kuten aiemmin mainittiin, tätä yritystä koskevan polkumyyntitutkimuksen tuloksena otettiin käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jonka suuruus oli 35,8 prosenttia. Tutkimuksessa todettiin myös, että kyseisen yrityksen tuontimäärä kyseisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (2009) oli kaksinkertaistunut verrattuna saman yrityksen tuontiin vuonna 2007 loppuun saatetun alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (2005). Since Hardware (Guangzhou) Co -yritystä koskevassa tutkimuksessa todettiin, että unionin tuotannonala oli kärsinyt merkittävää vahinkoa.
(151)
Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että ennen tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemista kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat olivat jo lähestyneet potentiaalisia asiakkaita unionissa ja esittäneet hintatarjouksia, jotka alittivat merkittävällä tavalla unionin tuotannonalan myyntihinnat. Tämä osoittaa, että on erittäin todennäköistä, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat yrittäisivät päästä suuremmalla volyymillä unionin markkinoille laskemalla nykyisiä hintatasojaan.
3. Unionin markkinoiden houkuttelevuus, kolmansissa maissa nykyisin käytössä olevat toimenpiteet ja käyttämätön kapasiteetti
(152)
Kuten edellä 55-57 kappaleessa mainittiin, kiinalaiset silityslautojen tuottajat ovat erittäin vientisuuntautuneita ja unioni on edelleen niiden suurin ja houkuttelevin markkina-alue vielä toimenpiteiden käyttöönoton jälkeenkin.
(153)
Yhdysvallat ovat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toiseksi suurimmat vientimarkkinat. Pääsy Yhdysvaltain markkinoille on kuitenkin rajattua, sillä siellä on käytössä korkeat polkumyyntitullit, joiden voimassaoloa jatkettiin vuoteen 2015 saakka. Tämä lisää sen todennäköisyyttä, että aiempaa suurempia määriä Kiinasta tulevaa tuontia suunnattaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyisi.
(154)
Komission USA:n tekemästä tarkastelusta keräämien tietojen mukaan Kiinassa on mahdollisesti huomattavaa ylimääräistä kapasiteettia ja kapasiteettia voidaan helposti lisätä, jos polkumyyntitoimenpiteet kumotaan, sillä silityslautojen tuotanto on Kiinassa työvoimavaltaista, eikä tuotannon lisääminen edellytä suuria investointeja tai erityistaitoja. Kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltiin sen vuoksi, että Kiinassa on ainakin potentiaalisesti käytettävissä paljon ylimääräistä kapasiteettia, joka suunnattaisiin uudelleen unionin markkinoille, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annettaisiin raueta.
4. Muut tekijät
4.1 Ilman polkumyyntiä tapahtunut tuonti Kiinasta
(155)
Kuten edellä mainittiin, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla ei todettu polkumyynnin esiintymistä ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän osalta, johon sovelletaan 22,7 prosentin suuruista yksilöllistä tullia. Koska tämän yrityksen tuonti edusti kuitenkin vain erittäin pientä osuutta kiinalaisen tuonnin kokonaismäärästä, tuontia ei voitu pitää merkittävänä eikä sen voitu katsoa vaikuttaneen unionin tuotannonalan epävarmaan tilanteeseen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla.
(156)
Lisäksi todettiin, että tämän yrityksen harjoittaman tuonnin hinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan hintoja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla.
4.2 Tuonti Ukrainasta
(157)
Kuten edellä todettiin, Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonti kasvoi 24 prosentilla. Tämä johti vastaavan markkinan hienoiseen kasvuun tarkastelujaksolla.
(158)
Keskimääräinen tuontihinta nousi kuitenkin 14 prosenttia vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä ja saavutti unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittaman hintatason toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana.
(159)
Sen vuoksi unionin tuotannonalan epävarmaa tilannetta ei voida selittää Ukrainasta tulevalla silityslautojen tuonnilla. Ei myöskään ole todennäköistä, että Ukrainasta tuleva tuonti vaikuttaisi osaltaan vahingon toistumiseen siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta.
4.3 Tuonti muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä
(160)
Tuontimäärät muista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, kasvoivat tarkastelujaksolla, vaikka pieni lasku olikin havaittavissa vuoden 2010 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Tuontimäärän kasvu johti samalla jaksolla myös siihen, että markkinaosuus kasvoi 5-10 prosentista 15-20 prosenttiin.
(161)
Vaikka muiden kolmansien maiden tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan keskimääräiset hinnat, ne olivat korkeampia kuin tässä tutkimuksessa vahvistetut Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset tuontihinnat.
(162)
Edellä esitetystä huolimatta on todennäköistä, että kiinalaisen tuonnin tuontimäärät todennäköisesti kasvaisivat huomattavasti ja tuotetta tuotaisiin polkumyyntihinnoin, jotka alittaisivat unionin tuotannonalan hinnat. Tutkimus osoitti, että Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset tuontihinnat ilman polkumyyntitullia alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla noin 20 prosentilla. Näin ollen on odotettavissa, että kuten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla jo tapahtui, kiinalaista tuontia tulee unionin markkinoille hinnoilla, jotka alittavat muista kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräisen hinnan, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Sen vuoksi pääteltiin, että vaikka kolmansien maiden markkinoilta tulevalla tuonnilla oli ollut jonkin verran vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, se ei aseta kiistanalaiseksi päätelmää, että haitallisen kiinalaisen polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
4.4 Kulutuksen väheneminen
(163)
Todetaan, että kulutuksen ilmeinen väheneminen vuoden 2010 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä johtuu lähinnä tilastollisesta vaikutuksesta, joka aiheutui Since Hardware (Guangzhou) Co. -yritykseen sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta. Unionin tuotannonala kykeni samalla jaksolla kasvattamaan myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan. Sen vuoksi kulutuksen vähenemisellä ei voinut olla vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
5. Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(164)
Tutkimuksen mukaan on todennäköistä, että vahinko toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(165)
Kun otetaan huomioon kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien edelleen harjoittaman polkumyynnin taso, unionin markkinoiden houkuttelevuus, Since Hardware (Guangzhou) Co -yrityksen - kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan - aiempi toiminta, josta saatiin näyttö joulukuussa 2010 päätetyssä tutkimuksessa, kiinalaisten tuottajien valmiudet lisätä helposti kapasiteettia kysynnän lisääntyessä sekä kiinalaisten tuottajien voimakas vientisuuntautuneisuus ja hintastrategiat, on todennäköistä, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, unionin tuotannonalalla olisi edessään kiinalaisen polkumyyntituonnin lisääntyminen unionin tuotannonalan hintoja huomattavasti alemmin hinnoin. Tällöin on odotettavissa, että unionin tuotannonalan jo ennestään vaikea tilanne heikkenee ja jotkin unionin tuotannonalan kokonaistilanteen viimeaikaisista parannuksista todennäköisesti menetetään.
G. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(166)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko Kiinasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päätelmien perusteella koko unionin etujen vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(167)
Tässä tutkimuksessa on kyse tarkastelusta, jossa analysoidaan tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat jo olleet käytössä. Sen avulla voidaan näin ollen arvioida nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisia kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia asianomaisiin osapuoliin.
(168)
Lisäksi todetaan, että nyt ehdotetaan Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn päättämistä, mikä johtaa siihen, että enemmän kolmansista maista tulevaa tuontia pääsee rajoituksetta unionin markkinoille.
(169)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.
2. Unionin tuotannonalan etu
(170)
Unionin tuotannonala on osoittautunut elinkelpoiseksi. Tämän vahvisti tarkastelujakson ajalta todettu tuotannonalan taloudellisen tilanteen myönteinen kehitys, joka johtui osittain alalla toteutetuista kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävistä toimista ja voimassa olevista toimenpiteistä. Voidaan kohtuudella olettaa, että unionin tuotannonala hyötyy jatkossakin voimassa pidettävistä toimenpiteistä. Jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavia toimenpiteitä ei pidetä voimassa, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin huomattava määrä todennäköisesti aiheuttaa unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa ja heikentää vakavalla tavalla sen rahoitustilannetta, kun huomioon otetaan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson osalta määritetyt hinnan alittavuuden marginaalit. Jo nykyisellään negatiiviset kannattavuusasteet, investointien tuotto ja varastojen tilanne heikkenevät edelleen ja johtavat todennäköisesti unionin tuotannonalan toiminnan lopettamiseen.
(171)
Sen vuoksi päätellään, että Kiinan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa olisi selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.
3. Muiden osapuolten edut
(172)
Yksikään niistä 15 tuojasta tai kauppiaasta, joihin otettiin yhteyttä, ei tehnyt yhteistyötä. Mahdolliset muut osapuolet eivät ilmoittautuneet tutkimuksen aikana. Ei ole näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet vaikuttaisivat merkittävällä tavalla tarkasteltavana olevan tuotteen tuojiin tai kuluttajiin. Tässä yhteydessä voidaan kohtuudella olettaa, että tärkeimmät asiakkaat eli suuret vähittäismyymälät kykenevät siirtämään polkumyyntitulleista mahdollisesti aiheutuvat hintojen korotukset loppukuluttajalle vaikuttamatta merkittävästi kuluttajien tyytyväisyyteen.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(173)
Tämän perusteella päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka osoittaisivat selkeästi, että Kiinaan sovellettavien toimenpiteiden pitäminen voimassa olisi unionin kokonaisedun vastaista.
H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(174)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta ja voimassa olevien toimenpiteiden kumoamista Ukrainasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta. Lisäksi osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia.
(175)
Edellä esitetyn vuoksi ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettavan polkumyyntitullin olisi annettava raueta,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia silityslautoja, riippumatta siitä ovatko ne vapaasti seisovia ja ovatko ne höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla varustettuja, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, jotka tällä hetkellä kuuluvat CN-koodeihin 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 (Taric-koodit 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 ja 8516900051).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Valmistaja
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Kiinan kansantasavalta
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Kaikki muut yritykset
42,3
A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Päätetään Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely ja kumotaan asetuksella (EY) N:o 452/2007 käyttöön otetut Ukrainaan sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 15 päivänä heinäkuuta 2013.