NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 502/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 990/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „původní šetření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z ČLR. Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla zůstat zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „pozměňující prozatímní přezkum“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
(4)
V návaznosti na přezkum opatření proti obcházení podle čl. 13 odst. 4 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 171/2008 (7) rozhodla zachovat rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz některých součástí jízdních kol z ČLR.
(5)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 (8) (dále jen „předchozí šetření“) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
2. Zahájení šetření z moci úřední
(6)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti, který skončil v říjnu 2011, měla Komise k dispozici důkazy, které ukazovaly, že pokud jde o dumping a újmu, okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření uložena, se zřejmě změnily a že tyto změny mohou být trvalé povahy.
(7)
Z důkazů prima facie, které měla Komise k dispozici, vyplývalo, že v lednu 2011 byl zrušen systém vývozních kvót, který se vztahoval na výrobce jízdních kol v ČLR a který bránil vyvážejícím výrobcům v tom, aby jim v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(8)
Navíc došlo k určitým změnám struktury výrobního odvětví Unie. Konkrétně několik výrobců v Unii přešlo od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených dílů.
(9)
V důsledku rozšíření Evropské unie v letech 2004 a 2007 se odvětví jízdních kol v Unii rozrostlo o značný počet výrobců. Několik výrobců, kteří byli součástí výrobního odvětví Unie před těmito dvěma rozšířeními, navíc přesunulo své výrobní kapacity do nových členských států nebo v nich zřídilo nové výrobní závody. V důsledku toho se mohly změnit i náklady výrobního odvětví Unie.
(10)
A nakonec, při výpočtu současné úrovně pro odstranění újmy byla brána v úvahu jízdní kola vyrobená z oceli, zatímco většina jízdních kol se v současné době zřejmě vyrábí ze slitin hliníku.
(11)
Všechny tyto skutečnosti byly zřejmě dlouhodobé povahy, a proto opodstatňovaly potřebu přehodnotit zjištění o újmě a dumpingu.
(12)
Kromě toho rychle roste počet společností, které využívají systém osvobození od cla, přičemž tento systém od svého zavedení v roce 1997 nedoznal žádných úprav. Navíc systém sledování dovozu součástí osvobozených od antidumpingových opatření se stal velmi složitým a zatěžujícím, což by mohlo snižovat jeho efektivitu.
(13)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (9), zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie dne 9. března 2012, ohlásila zahájení z moci úřední prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
3. Souběžné šetření obcházení uložených opatření
(14)
Dne 25. září 2012 nařízením (EU) č. 875/2012 (10) zahájila Komise šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR dovozem jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu („šetření obcházení opatření“).
(15)
V květnu 2013 Rada nařízením (EU) č. 501/2013 (11) („nařízení o obcházení“) rozšířila platná antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz jízdních kol dovážených z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, neboť bylo zjištěno, že tento dovoz obchází opatření prostřednictvím překládky anebo montáže ve smyslu čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení.
4. Souběžné antisubvenční šetření
(16)
Dne 27. dubna 2012 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (12) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie (dále jen „antisubvenční šetření“).
(17)
V listopadu 2012 informovala Komise oznámením v Úředním věstníku Evropské unie (13), že závěry ze šetření obcházení lze použít v antisubvenčním šetření uvedeném v 14. a 15. bodě odůvodnění výše.
(18)
V květnu 2013 Komise rozhodnutím 2013/227/EU (14) zastavila antisubvenční šetření bez uložení opatření.
5. Strany dotčené šetřením
(19)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé výrobce v Unii, známé sdružení výrobců v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a sdružení čínských výrobců, zástupce dotčené země, známé dovozce a sdružení dovozců, známé výrobce součástí jízdních kol v Unii a jejich sdružení a známé sdružení uživatelů. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(20)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorky vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a jejich známé sdružení, všichni výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli za období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(21)
Vzhledem k tomu, že zástupci dotčené země se Komisi při zahájení řízení nepřihlásili, obrátila se Komise přibližně na 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření. V pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodu odůvodnění, určila Komise zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli také kontaktováni v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem.
(22)
Navzdory úsilí Komise o navázání spolupráce se přihlásilo pouze osm čínských skupin vyvážejících výrobců, z nichž pouze čtyři nahlásily údaje o vývozu do Unie v období přezkumného šetření (dále jen „období přezkumného šetření“), které je definováno v 37. bodě odůvodnění níže, a tyto údaje představovaly méně než 4 % celkového dovozu jízdních kol z ČLR v období přezkumného šetření.
(23)
Na základě výše uvedených skutečností bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(24)
Jak je uvedeno v 63., 64. a 131. bodě odůvodnění níže, u jedné skupiny čínských vývozců, Giant China, bylo opodstatněné použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Spolupráce čínských vyvážejících výrobců poklesla následně ještě více.
(25)
Jak je vysvětleno v 32. až 35. bodě odůvodnění níže, vzorek výrobců v Unii byl vybrán.
(26)
Jak je vysvětleno v 36. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že u dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
(27)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření, jmenovitě výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR, dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se sami přihlásili, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění níže, a známým výrobcům jízdních kol v Unii.
(28)
Odpovědi na dotazníky a další podání došly od čtyř skupin čínských vyvážejících výrobců a jejich zástupce, osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho sdružení uživatelů a osmi sdružení výrobců v Unii, 53 výrobců součástí jízdních kol a jednoho sdružení výrobců součástí jízdních kol. Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpověď na dotazník.
(29)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu, výsledné újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
a)
Výrobci jízdních kol v Unii
-
Accell Hunland, Maďarsko
-
Decathlon RGVS, Portugalsko
-
Denver srl, Itálie
-
SC Eurosport DHS, Rumunsko
-
Koninklijke Gazelle, Nizozemsko
-
Maxcom Ltd, Bulharsko
-
MIFA, Německo
-
Sprick Rowery, Polsko
b)
Výrobci součástí jízdních kol v Unii
-
Chimsport, Rumunsko
-
Telai Olagnero, Itálie
c)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by nemuselo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následujících společností:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Magistroni, Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mexico.
(31)
Po poskytnutí základních údajů a úvah („poskytnutí informací“) některé strany tvrdily, že nedostaly dostatek času na vyjádření. V této souvislosti je třeba uvést, že stranám byl poskytnut dostatek času k připomínkám v souladu s čl. 20 odst. 5 základního nařízení. Toto tvrzení se proto zamítá.
6. Výběr vzorku výrobců v Unii
(32)
Komise v oznámení o zahájení šetření uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi společností známých ještě před zahájením šetření a vybraných z více než 380 výrobců v Unii zejména na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje, který může být přiměřeně přezkoumán v čase, který je k dispozici, přičemž se zohledňuje jejich zeměpisné rozložení. Vzorek pokrýval země s největším objemem výroby. U každé z těchto zemí patřily společnosti zařazené do vzorku k největším reprezentativním spolupracujícím výrobcům. Ve vzorku figurovaly také subjekty z největších spolupracujících skupin. Zvláštní pozornost byla v tomto případě věnována tomu, aby ve vzorku byl stejný počet společností ze starých a nových členských států.
(33)
Vzorek představoval kolem 25 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení šetření. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(34)
Některé zúčastněné strany vznesly námitky k výběru vzorku výrobců v Unii. Tvrdily, že: i) tento předběžný vzorek zahrnuje pouze určité právnické osoby, které patří do skupin společností ve spojení, a nikoli všechny právnické osoby, které tvoří úplný hospodářský subjekt vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření, a ii) návrh obsahuje společnost, která byla nedávno ve ztrátě, zatímco výrobci v Unii v tomto období prosperovali. Mimoto tvrdily, že tyto ztráty nesouvisely s dotčeným výrobkem.
(35)
Tyto argumenty byly zamítnuty z těchto důvodů: i) subjekty, jež patří do větších skupin a které vykonávaly činnost nezávisle na ostatních dceřiných společnostech téže skupiny, byly považovány za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, a proto nebylo nutné zkoumat celou skupinou na konsolidovaném základě, ii) dotyčná zúčastněná strana nedoložila své tvrzení, že společnost vybraná do vzorku, která údajně vykázala ztrátu, není reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. A konečně, ačkoli by vybraný vzorek měl být reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, vybrané společnosti nutně nemusí být stejnorodé. Tvrzení této strany bylo tudíž nutno zamítnout.
7. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(36)
Oznámení o zahájení šetření se zmiňovalo také o výběru vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Při zahájení šetření byli kontaktováni všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení. Vzorek nebyl vybrán vzhledem k nízkému počtu odpovědí došlých v rámci postupu pro výběr vzorku. Všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli vyzváni ke spolupráci a obdrželi dotazník. Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, na dotazník neopověděl ani dále v tomto šetření nespolupracoval.
8. Období šetření
(37)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(38)
Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumného šetření, jsou jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 8712 00 30 a ex 8712 00 70.
(39)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(40)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(41)
Jedna strana tvrdila, že různé typy jízdních kol mají značně odlišné vlastnosti a zamýšlená použití a rovněž výrazně odlišné ceny a z hlediska spotřebitelů nejsou tyto různé typy jízdních kol vzájemně zaměnitelné. Kromě toho bylo argumentováno tím, že ocelová a hliníková jízdní kola se nepovažují za zaměnitelná a že jejich ceny se rovněž liší.
(42)
Na podporu toho argumentu tato zúčastněná strana předložila studii o základních fyzických a technických vlastnostech a užití pěti různých typů výrobků, jakož i o jejich zaměnitelnosti. Je třeba poznamenat, že studie údajně vycházela z odpovědí 36 osob, avšak není jasné, jak byli tito respondenti vybráni. Dále se zdá, že byla zpracována zvlášť pro účely tohoto šetření. Studie neobsahuje žádné kvantifikovatelné údaje. Konstatuje se, že obsah této studie zjevně vychází z prohlášení zákazníků anebo výrobců jízdních kol, a nikoli z ověřitelných důkazů. Proto je reprezentativnost výsledků této studie diskutabilní.
(43)
Uvedená zúčastněná strana nepředložila na podporu svého tvrzení žádné další důkazy.
(44)
Šetření potvrdilo, že všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Zejména bylo zjištěno, že použití různých surovin nemělo vliv na základní vlastnosti kola. Ačkoli má ocel a hliník některé odlišné technické vlastnosti, jako je hmotnost, základní vlastnosti jízdních kol vyrobených z oceli a hliníku jsou podobné.
(45)
Dotyčná strana podobně nepodala žádný konkrétní důkaz, že jízdní kola z oceli na jedné straně a jízdní kola z hliníku na straně druhé měla skutečně odlišné základní fyzické a technické vlastnosti.
(46)
Pokud jde o zvláštní uplatnění, použití a vnímání spotřebitelů, toto šetření potvrdilo, že všechna jízdní kola mají stejné základní uplatnění a plní v podstatě stejnou funkci. I když je pravda, že různé kategorie jsou v zásadě určeny pro uspokojování různých požadavků koncových uživatelů, koncoví uživatelé obvykle využívají jízdní kolo v určité kategorii na různá použití.
(47)
Proto neexistuje žádná zřetelná dělicí čára mezi tím, jak koncoví uživatelé používají různé kategorie, a tím, jak je vnímají spotřebitelé.
(48)
Kromě toho sami výrobci v Unii často nerozlišují mezi koly v různých kategoriích z hlediska výroby, distribuce a účetnictví. Vlastně se všechny kategorie jízdních kol často vyrábí podobně.
(49)
Různé typy jízdních kol se prodávají na trhu Unie prostřednictvím podobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy.
(50)
Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(51)
Jedna strana upozornila na skutečnost, že toto šetření zahrnuje dva kódy KN, jak je uvedeno ve 38. bodě odůvodnění, zatímco předchozí šetření uvedené v 5. bodě odůvodnění se týkalo tří kódů KN, tj. ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ke změně kódů došlo kvůli změnám v kombinované nomenklatuře, jež vyplynuly z nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 (15) s účinností od 1. ledna 2012.
(52)
V této souvislosti stejná strana tvrdila, že jízdní kola bez kuličkových ložisek a jízdní kola s kuličkovými ložisky by neměla být považována za jediný výrobek. Šetření však prokázalo, že jízdní kola s kuličkovými ložisky a jízdní kola bez kuličkových ložisek mají stejné technické vlastnosti a použití. Tato strana navíc nedoložila své tvrzení žádnými důkazy, a proto se toto tvrzení zamítá.
(53)
Tato strana mimoto tvrdila, že existuje významný rozdíl v průměrných dovozních cenách, jak je zaznamenal Eurostat, mezi oběma kódy KN, pod které spadá dotčený výrobek. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění níže, vzhledem k sortimentní skladbě může průměrná cena zaznamenaná Eurostatem sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, avšak není použitelná, když se porovnávají prodejní ceny mezi různými zeměmi a Unií.
(54)
Po poskytnutí informací jedna strana zopakovala své tvrzení, že různé typy jízdních kol, jichž se týká toto šetření, nejsou obdobnými výrobky, a tvrdila, že předložila jednoznačné důkazy dokládající rozdíly v surovinách, fyzických vlastnostech, technických vlastnostech a konečném použití, které údajně existují mezi různými typy jízdních kol.
(55)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že jednoznačný důkaz, který tato strana podle ní předložila, je ve skutečnosti studie, kterou Komise zhodnotila v 42. bodě odůvodnění. Po řádném posouzení dospěla Komise k závěru, že reprezentativnost výsledků této studie je z důvodů uvedených v 42. bodě odůvodnění sporná.
(56)
Strany tvrdily, že dětská jízdní kola vymezená touto stranou jako jízdní kola s velikostí kol menší než 16 palců včetně by měla být vyloučena z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Tato tvrzení byla založena na předpokladu, že zejména délka používání a jednoduchost vlastností jasně odlišují tato kola od jiných typů kol, která jsou předmětem tohoto šetření.
(57)
Tato tvrzení však nebyla považována za dostatečná pro vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice dotčeného výrobku, jelikož nebyla doložena dostatečnými důkazy prokazujícími, že v tomto šetření lze vést jasnou dělicí čáru mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a jinými typy jízdních kol, jichž se toto šetření týká. Naopak, bylo zjištěno, že základní fyzické a technické vlastnosti jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně, které jsou běžné u dotčeného výrobku - šlapacího dopravního prostředku poháněného lidskou silou s více než jedním kolem připojeným k rámu - jsou mnohem důležitější než případné rozdíly (tj. v podstatě velikost kola). Dále se zdálo, že výroba, prodejní kanály a služby spotřebitelům se zásadně neliší od jiných typů jízdních kol, které jsou předmětem šetření. Pouhá skutečnost, že jízdní kola s velikostí kola menší než 16 palců včetně tvoří zvláštní podskupinu v rámci dotčeného výrobku, neodůvodňuje jejich vyloučení z definice výrobku. Bylo zjištěno, že neexistuje jasná dělicí čára mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a dotčeným výrobkem, ale že se spíše velmi překrývají, pokud jde o definici dotčeného výrobku, především v tom, že se jedná o šlapací dopravní prostředek na lidský pohon, který má více než jedno kolo a používá se především k dopravě a sportu. V tomto ohledu šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců skutečně vyvážel do Unie jízdní kola s rozměrem kol 12 palců, která nebyla nutně považována za kola pro děti, ale byla to ve skutečnosti skládací kola pro dospělé, u nichž byla skladnost důležitou vlastností.
(58)
Žádost o vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto zamítá.
2. Obdobný výrobek
(59)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a jízdní kola dovážená na trh Unie a pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné použití, a proto jsou považována za obdobná ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
1.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(60)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(61)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny, které původně spolupracovaly při šetření, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a zaslaly vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách.
(62)
U všech vyvážejících skupin, které původně spolupracovaly při šetření, si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a prověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených skupin.
(63)
Navzdory snaze Komise o získání požadovaných informací byla odpověď jedné skupiny, společnosti Giant China, považována za velmi nedostatečnou, neboť neobsahovala všechny požadované informace o struktuře skupiny.
(64)
Jak vyžaduje čl. 18 odst. 1 základního nařízení, byla Giant China informována o pravděpodobném použití dostupných údajů a byla vyzvána, aby předložila připomínky. Giant China však odmítla poskytnout Komisi nezbytné informace, a proto byl uplatněn čl. 18 odst. 1 základního nařízení a její žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla zamítnuta.
(65)
Šetření dále prokázalo, že žádné ze skupin čínských společností nelze přiznat zacházení jako v tržním hospodářství, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z těchto důvodů:
(66)
Žádná ze spolupracujících vyvážejících skupin neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavních surovinách (ocel a hliník). Náklady na ocel a hliník představují pro spolupracující vyvážející skupiny nejméně kolem 20 % až 25 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. Mnoho společností je plně vertikálně integrovaných, což znamená, že nakupují hliníkové bloky nebo ocel k výrobě trubek, z nichž se vyrábějí rámy/vidlice a nakonec jízdní kola.
(67)
Z šetření vyplynulo, že tři spolupracující čínské skupiny vyvážejících výrobců získávaly ocel a hliník používané pro výrobu dotčeného výrobku na čínském domácím trhu.
(68)
Ceny se zakládají na kotaci hliníku na státem kontrolované Šanghajské burze neželezných kovů (dále jen „burza“ nebo „SHFE“). SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v ČLR a čínské občany a je kontrolována státní komisí pro cenné papíry. Některá pravidla, jimiž se fungování burzy řídí, přispívají k nízké volatilitě a k cenám, které neodrážejí tržní hodnotu na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího dne obchodování, k obchodování dochází s malou frekvencí (do patnáctého dne každého měsíce), futures jsou omezeny na dobu dvanácti měsíců a transakční poplatky účtují jak burza, tak i makléři.
(69)
Navíc, co se týče transakcí na SHFE, fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho je SHFE platforma pouze pro fyzickou směnu (neprodávají se zde žádné deriváty), což čínský trh s hliníkem zcela izoluje. Arbitráž s celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou London Metals Exchange (dále jen „LME“) nebo jinými trhy je v důsledku toho prakticky nemožná a burza funguje v izolaci od ostatních světových trhů. Proto se nemůže konat arbitráž mezi těmito trhy. Během období přezkumného šetření byly spotové ceny surového hliníku na SHFE přibližně o 7 % nižší (bez DPH) ve srovnání s LME (rovněž bez DPH).
(70)
Stát rovněž zasahuje do mechanismů tvorby cen na SHFE, jelikož prostřednictvím Správy státních hmotných rezerv a dalších státních orgánů prodává i nakupuje surový hliník. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(71)
ČLR podporuje zpracování výrobků z hliníku částečným vracením DPH při vývozu mnoha výrobků z hliníku (u jízdních kol se vrací 15 %), v případě vývozu surového hliníku se však nevrací nic. Jde o pobídku pro čínské výrobní odvětví, aby hliník dále zpracovávalo, a má to přímý vliv na dostupnost a cenu surového hliníku na domácím trhu. Kromě toho bylo v rámci šetření prokázáno, že na surový hliník určený k vývozu se vztahuje 17 % daň, zatímco na vývoz jízdních kol se uplatňuje vývozní daň. To jen podporuje zjištění o zasahování čínského státu na domácím trhu hliníku. Tyto nástroje snižují domácí ceny, což vybízí domácí výrobní odvětví k výrobě hotových výrobků s obsahem hliníku (jako je dotčený výrobek) pro domácí a exportní trhy.
(72)
Další narušování obchodu ze strany čínského státu má podobu zásahů na trhu prováděných Správou státních hmotných rezerv („SRB“), která je součástí Komise pro národní rozvoj a reformy („NDRC“). Na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 začala Správa státních hmotných rezerv nakupovat zásoby surového hliníku od čínských hliníkových hutí s cílem stimulovat cenu této komodity. Jak uvádí Bloomberg (16), Správa státních hmotných rezerv prodávala surový hliník zpět na trh od začátku listopadu 2010. Tisková agentura Nová Čína informovala o hromadění zásob v prosinci 2008, přičemž vysvětlila, že prostřednictvím opatření zaměřeného na podporu cen je plánováno nashromáždit 300 000 tun hliníku za ceny, které jsou o 10 % vyšší než tržní cena (17). Plán hromadění zásob Správy státních hmotných rezerv spočíval v nákupu od několika čínských hutí, i když přibližně polovina měla být zakoupena od společnosti Aluminium Corporation of China Ltd. Z výše uvedeného vyplývá, že čínský stát má hlavní úlohu při stanovování cen surového hliníku a že do trhu zasahuje.
(73)
To, že výše popsaný státní zásah je jasně cílený, potvrzuje mimo jiné 12. pětiletý plán rozvoje pro hliník (na léta 2011-2015), ve kterém vláda ČLR výslovně uvádí svůj záměr „upravit daně a slevy z vývozní daně a ostatní ekonomické páky a důsledně kontrolovat celkovou částku expanze a vývozu surovin“. Tento plán je pokračováním politiky, která se projevovala již v předchozím plánu pro hliník. Kromě toho byly tyto plány prováděny po mnoho let a, jak bylo výše prokázáno, některá prováděcí opatření fungovala v průběhu období přezkumného šetření.
(74)
Četná státem vyvolaná zkreslení čínských cen surového hliníku tak ovlivňují ceny surovin. Kromě toho výrobcům tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají čínské ceny krátkodobých trhů (nebo SHFE). V průběhu období přezkumného šetření byly tyto ceny přibližně o 7 % nižší než ceny na světovém trhu. Teoreticky mohou čínské společnosti také nakupovat určitá množství za ceny na LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší, avšak opak není pro jiné než čínské hospodářské subjekty možný.
(75)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s hliníkem je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(76)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že naprostou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou určovány různými pětiletými odvětvovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(77)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(78)
Antidumpingové šetření, které provedla Komise (18), potvrdilo význam státních zásahu také v specifickém odvětví trubek a dutých profilů, které jsou hlavními surovinami pro výrobu ocelových jízdních kol.
(79)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s ocelí je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(80)
Za takových okolností žádná ze společností nebyla schopna prokázat, že jejich obchodní rozhodnutí, pokud jde o získávání surovin, nepodléhají zásadním zásahům státu a že náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Z tohoto důvodu nemohly prokázat, že splňují kritérium č. 1.
(81)
Pokud jde o další čtyři kritéria, tři spolupracující čínští vyvážející výrobci byli schopni prokázat, že zbývající kritéria splnili.
(82)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně kritéria 1 a po konzultaci s poradním výborem byl učiněn závěr, že třem spolupracujícím čínským skupinám vyvážejících výrobců by mělo být zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství.
(83)
Komise dotčeným společnostem v ČLR a žadateli poskytla oficiálně výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
1.2 Připomínky zúčastněných stran
(84)
Po zpřístupnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství jedna společnost tvrdila, že nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství je založeno na čínském výrobní odvětví jízdních kol jako celku, nikoli na každé společnosti individuálně. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ačkoliv Komise zhodnotila odvětví výroby oceli a hliníku v Číně, existuje jednoznačná souvislost mezi trhem s ocelí a hliníkem v ČLR a nákupem výrobků z oceli a hliníku jako suroviny pro spolupracující společnosti.
(85)
Kromě toho byla vznesena námitka, že nákladové zvýhodnění čínských výrobců jízdních kol týkající se oceli a hliníku je nevýznamné, neboť představuje pouze 1,4 % až 1,75 %, pokud se bere v úvahu, že surový hliník a ocel představují 20 % - 25 % nákladů na výrobu jízdních kol a že rozdíl v cenách na LME a SHFE činil 7 % během období přezkumného šetření.
(86)
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že rozhodujícím faktorem analýzy je podíl surovin ve výrobních nákladech (což v tomto případě bylo významné, jelikož na ně připadalo nejméně 20 % - 25 % výrobních nákladů) a skutečnost, že trh surovin je v ČLR narušen. Přesný kvantitativní dopad zkreslení nákladů společnosti se nepovažuje za rozhodující faktor.
(87)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že v jiném šetření Komise provedla analýzu cen přímých surovin používaných při výrobě dotčeného výrobku, a nikoli ceny primární suroviny, a proto by v tomto případě Komise měla posoudit zásahy státu do cen přímé suroviny, tj. výlisků hliníkových slitin, spíše než surového hliníku, což je primární surovina.
(88)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že každé šetření analyzuje vlastní podstatu věci. Kromě toho skutečnost, že trh se surovým hliníkem je pod kontrolou státu, svědčí o tom, že ani trh s hliníkovými polotovary nefunguje v podmínkách tržního hospodářství, tj. nereaguje na nabídku a poptávku. Toto tvrzení proto bylo odmítnuto.
(89)
Uvádělo se rovněž, že rozdíl ceny surového hliníku mezi LME a SHFE nesmí vést k cenovému rozdílu ceny výlisků hliníkových slitin mezi příslušnými trhy a že je třeba zohlednit i takové faktory, jako je efektivita výroby, zbytková kapacita a náklady na splnění závazků v oblasti životního prostředí.
(90)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že nebyly předloženy žádné důkazy na podporu tohoto tvrzení. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy důkazy, Komise nemohla toto tvrzení analyzovat a ověřit, a proto bylo zamítnuto.
(91)
Dále bylo také tvrzeno, že když Komise ignorovala skutečnost, že existuje řada následných polotovarů, ignorovala tím skutečné vlastnosti a faktory, které se podílejí na tvorbě cen jízdních kol jako konečných výrobků. Jelikož se jízdní kolo prodává přímo konečnému spotřebiteli (na rozdíl od surového hliníku), cenu jízdních kol ovlivňují i jiné faktory, než je cena suroviny, např. zvláštní technické vlastnosti jízdního kola a poptávka spotřebitelů.
(92)
K těmto vlastnostem a faktorům však nebyly poskytnuty žádné konkrétní podrobnosti, jež by se měly zohlednit, a proto se k nim Komise nemůže vyjádřit.
(93)
Dále se tvrdilo, že Komise nesprávně zhodnotila zásady, podle nichž SHFE vykonává svou činnost. Byla vznesena námitka, že státní regulační orgán (CSRC) reguluje funkce SHFE podobně jako Autorité des marchés financiers („AMF“) ve Francii nebo Financial Services Autority („FSA“) ve Spojeném království a že úloha CSRC a zvláštních regulačních či dohledových opatření odpovídá zásadám skupiny G-20. V důsledku toho jsou závěry o zacházení jako v tržním hospodářství, které vycházejí z role CSRC a z působení a SHFE, neopodstatněné.
(94)
Je třeba poznamenat, že tato společnost nevzala v úvahu skutečnost, že zatímco FSA (19) a AMF (20) jsou nezávislé nevládní orgány, CSRC je útvar na úrovni ministerstva, který je přímo podřízen Státní radě (21). Státní rada je nejvyšším výkonným orgánem státní moci, jakož i nejvyšším orgánem státní správy (22). Jde o další příklad toho, že stát se aktivně podílí na regulaci trhu s hliníkem v ČLR. Pokud jde o dodržování zásad skupiny G-20, společnost pouze vydala prohlášení, aniž by ve skutečnosti vysvětlila zásady, na které se odkazuje. Proto byl tento argument odmítnut.
(95)
Jedna společnost navíc vyjádřila nesouhlas s hodnocením Komise, že arbitráž mezi celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou LME, nebo jinými trhy a cenami na SHFE je prakticky nemožná, a že SHFE tudíž funguje v izolaci od ostatních světových trhů.
(96)
Je třeba poznamenat, že to je v rozporu s rozdílem mezi cenami SHFE a LME, který společnost akceptovala po dobu, kdy byla cena na SHFE vyšší než ceny na LME, a přitom tvrdila, že v té době čínští výrobci platili za výrobky z hliníku více než výrobci v Unii.
(97)
Kromě toho tato společnost namítala, že od roku 2010 začala SHFE povolovat fyzické dodávky hliníku do celních skladů v zóně volného obchodu v Šanghaji. Z toho vyplývá, že toto tvrzení není v rozporu, nýbrž spíše potvrzuje názor Komise, že fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve skladu v ČLR, který schválila SHFE, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě.
(98)
Uvádělo se rovněž, že SHFE je termínovým trhem a termínové smlouvy na hliník byly obchodovány na SHFE od roku 1991, a proto je mylné hodnocení Komise, že na SHFE se neprodávají žádné deriváty.
(99)
SHFE je skutečně termínovým trhem. Nicméně termínové smlouvy (futures), s nimiž se obchoduje na SHFE, se vypořádávají fyzickým dodáním. Derivátových produktů bez fyzického dodání, tj. nikoli skutečně využitých, ale obchodovaných před jejich datem dodání, je však v ČLR málo, a SHFE je tedy jen platformou pro fyzickou směnu, která izoluje čínský trh s hliníkem.
(100)
Uvádělo se rovněž, že argumentace Komise týkající se účinků DPH nebo daňových opatření na ceny jízdních kol a opatření týkající se evidence surového hliníku je ekonomicky pochybná a nedostatečně odůvodněná.
(101)
Jelikož však společnost nevysvětlila, co v analýze Komise chybí, ani své tvrzení dále nedoložila, Komise se k němu nemohla vyjádřit.
(102)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že existují podobnosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a politikami EU a že Komise neprokázala, že průmyslová politika v ČLR má nějaký přímý nebo významný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě jízdních kol nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(103)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost neupřesnila, které politiky EU má na mysli, a proto se Komise k tomuto tvrzení nemůže vyjádřit. Kromě toho, pokud jde o prohlášení, že nebylo prokázáno, že průmyslová politika v ČLR má značný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol, je třeba poznamenat, že existence pětiletého plánu v odvětví hliníku v ČLR, narušování cen hliníku, s nímž se obchoduje na samostatné burze, když hliník představuje 20-25 % celkových výrobních nákladů jízdního kola, svědčí o jasné souvislosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a rozhodnutími o vstupech, výrobě a odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(104)
Uvádělo se rovněž, že Komise porušila tříměsíční lhůtu stanovenou v základním nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že vinou velmi slabé spolupráce ze strany čínských vývozců Komise vyvinula nadměrné úsilí o lepší spolupráci tím, že se obrátila na velký počet dalších vývozců, o nichž se dozvěděla v pozdějších fázích šetření. Z toho důvodu nebylo možné učinit rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Kromě toho je třeba připomenout, že Tribunál (23) nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření. Rovněž je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl mezitím změněn s tím účinkem, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství pouze u podniků zařazených do vzorku a že takové rozhodnutí se obvykle přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření (24). Tato změna se vztahuje na všechna nová a dosud probíhající šetření, včetně tohoto. Rozhodnutí bylo učiněno ve lhůtě osmi měsíců ode dne zahájení šetření.
(105)
Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení týkající se porušení tříměsíční lhůty zamítá.
1.3 Žádost stran
(106)
Jedna strana požadovala, aby byly také analyzovány žádosti výrobců v ČLR, kteří přestali vyvážet do Unie, o zacházení jako v tržním hospodářství. Tvrdila, že tito výrobci zastavili vývoz do Unie pouze kvůli antidumpingovým clům platným od roku 2005.
(107)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že zjištění týkající se dumpingu a újmy se týkají období přezkumného šetření stanoveného v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení. To znamená, že údaje shromážděné od vyvážejících výrobců za účelem určení běžné hodnoty a vývozní ceny se striktně vztahují jen k tomuto období. Zacházení jako v tržním hospodářství je analyzováno v souvislosti s určováním běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, která se pak porovnává s vývozní cenou v témže období. Pokud vývozce během období přezkumného šetření dotčený výrobek nevyvážel, nelze vývozní cenu určit a nelze vypočítat dumpingové rozpětí. Není proto důvod zkoumat splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství v případě výrobce, který nevyvážel dotčený výrobek během období přezkumného šetření. Je však třeba připomenout, že všichni vyvážející výrobci mají možnost zažádat o „prozatímní přezkum“, aby byla jejich situace přezkoumána podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, nebo vyvážející výrobci, kteří nevyváželi dotčený výrobek během období šetření, na jehož základě byla opatření přijata, mají možnost požádat o „přezkum nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení.
(108)
Kromě toho tato strana ve své žádosti rovněž zmínila rozsudek Soudního dvora ve věci Brosmann (25) a na tomto základě zřejmě naznačovala, že výrobcům v ČLR by mělo být umožněno podat formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, i když nevyváželi dotčený výrobek do Unie během stávajícího období šetření. Je třeba poznamenat, že tento rozsudek se netýká žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství podaných vyvážejícími výrobci, kteří nevyváželi během období šetření, a proto není v této souvislosti relevantní.
(109)
Tato žádost byla tedy zamítnuta.
(110)
Uvádělo se rovněž, že vývozní ceny společností nevyvážejících do Unie v období přezkumného šetření by se měly určit na základě čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. na jakémkoli jiném přiměřeném základě.
(111)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že z čl. 2 odst. 9 základního nařízení jednoznačně nevyplývá, že vývozní cena se určuje u výrobců dotčené země v případě, že do Unie nic nevyvezli. Naopak, čl. 2 odst. 9 základního nařízení se vztahuje na cenu nového prodeje dováženého výrobku, která se bere za základ pro určení vývozní ceny, a také se vztahuje na úpravy všech nákladů vynaložených za období mezi dovozem a novým prodejem, z čehož vyplývá, že k dovozu do Unie ve skutečnosti došlo. Výraz „na jakémkoli jiném přiměřeném základě“ v první větě tohoto ustanovení se týká zvláštních případů, ve kterých nelze použít předchozí v něm uvedené metody. To nemění nic na skutečnosti, že z tohoto článku vyplývá, že v průběhu období přezkumného šetření se uskutečnil dovoz do Unie.
1.4 Závěr
(112)
Na základě výše uvedených skutečností žádná z čínských skupin, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že všem těmto skupinám by mělo být zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto.
2. Individuální zacházení
(113)
Nařízením (EU) č. 765/2012 (26), které vstoupilo v platnost dnem 6. září 2012, Evropský parlament a Rada pozměnily čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Článek 2 nařízení (EU) č. 765/2012 stanoví, že se tato změna použije pouze na šetření zahájená po jeho vstupu v platnost. V důsledku toho, jelikož současné šetření bylo zahájeno dne 9. března 2012, se tato změna na toto šetření nevztahuje.
(114)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a podmínky prodeje byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takové, aby umožňovaly obcházení uložených opatření, jestliže pro vývozce platí různé celní sazby.
(115)
Tři spolupracující vývozní skupiny, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly též o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno. Na základě dostupných informací se dospělo k závěru, že všechny tři tyto skupiny v ČLR splnily všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(116)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(117)
V oznámení o zahájení šetření navrhla Komise pro tento účel Mexiko, které posloužilo jako srovnatelná země i při předchozím šetření týkajícím se ČLR.
(118)
Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země.
(119)
Jedna strana tvrdila, že Mexiko nepředstavuje nejlepší volbou srovnatelné země, ale že Tchaj-wan je lepší alternativa, vzhledem ke tomu, že Tchaj-wan je velkým výrobcem jízdních kol, má více společného s ČLR než Mexiko a pravděpodobně povede ke spolehlivějšímu výpočtu běžné hodnoty.
(120)
Komise se pokusila získat spolupráci 15 zemí, konkrétně v Bangladéše, Kambodže, Kanady, Indie, Indonésie, Malajsie, Mexika, Norska, Filipín, Šrí Lanky, Tchaj-wanu, Thajska, Tuniska, Turecka a Spojených států amerických.
(121)
Komise obdržela odpovědi na dotazník jen od tří mexických výrobců jízdních kol, kteří rovněž souhlasili s ověřením odpovědí ve svých prostorách. Žádné jiné společnosti ze všech oslovených zemí nespolupracovaly. Odbyt těchto tří výrobců na domácím trhu představuje více než 30 % mexického trhu, který se odhadoval na přibližně 1,7 milionu kusů v roce 2011. Bylo zjištěno, že více než 14 výrobců a několik dovozců působilo v konkurenčním prostředí. Jízdní kola dovážená v roce 2011 pocházela hlavně z ČLR (více než 60 %) a Tchaj-wanu (20 %). Tyto dovozy představovaly asi 5 % domácího trhu (zdroj: výroční zpráva ANAFABI mexického sdružení výrobců jízdních kol).
(122)
Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí. Vzhledem k výše uvedenému bylo možné mexický trh považovat za reprezentativní a konkurenční. Proto byl učiněn závěr, že Mexiko je vhodná srovnatelná země.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(123)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(124)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se prodával na mexickém domácím trhu v reprezentativním množství.
(125)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
(126)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období přezkumného šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(127)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představuje 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskových prodejů daného typu.
(128)
Šetření navíc neodhalilo žádný typ výrobku, při jehož prodeji nebylo dosaženo zisku.
4. Vývozní cena
(129)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(130)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej prvním nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
(131)
Jak je uvedeno v 63. a 64. bodě odůvodnění, skupina Giant China odmítla poskytnout útvarům Komise nezbytné informace o struktuře skupiny a základní informace (výroba, objem vývozu a ceny dotčeného výrobku do Unie) týkající se společností, které jsou součásti skupiny Jinshan Development and Construction Ltd group („Jinshan Group“) v období přezkumného šetření, jež se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, a proto byl v souvislosti s vývozní cenou použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(132)
Giant China zpochybnila použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení, a to jak v souvislosti s odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství, tak v souvislosti s použitím dostupných údajů pro výpočet vývozní ceny. Argumentovala tím, že informace požadované Komisí nejsou nutné pro výpočet dumpingového rozpětí. V tomto ohledu Giant China tvrdila, že informace požadované od Jinshan Group se sídlem v ČLR nejsou relevantní pro posouzení zacházení jako v tržním hospodářství nebo pro výpočet vývozní ceny, protože jen velmi nepřímo souvisí se skupinou Giant China a se společnostmi, které jsou s ní ve spojení (dále jen „Giant Group“).
(133)
Šetřením se však potvrdilo, že jedna z dceřiných společností Giant Group, která aktivně vyráběla a vyvážela dotčený výrobek do Unie v průběhu období přezkumného šetření, jmenovitě Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (dále jen „GP“), byla ve spojení s Jinshan Group prostřednictvím podílového spoluvlastnictví, strukturálních a manažerských vazeb a že se tato skupina podílela na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že od společností, které jsou součástmi Jinshan Group a které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, nedošly odpovědi na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ani vyplněný antidumpingový dotazník, nebylo možné posoudit, do jaké míry měla výroba a prodej dotčeného výrobku skupinou Jinshan Group vliv na stanovení vývozní ceny, pokud jde o GP a následně o Giant jako celou skupinu. Nebylo možné dále prošetřit, zda byly splněny podmínky z čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Jelikož Giant China v tomto ohledu nespolupracovala, její tvrzení bylo nutno zamítnout.
(134)
Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že při výpočtu individuálního dumpingového rozpětí vyvážejícího výrobce není třeba brát v úvahu cenové informace týkající se jiných vyvážejících výrobců, pokud skupiny Giant Group a Jinshan Group netvoří jeden subjekt z hlediska existujících těsných finančních, obchodních a řídicích vazeb.
(135)
Důkazy obsažené ve spisu podporují závěr, že GP a Jinshan Group jsou ve spojení a mají těsné vlastnické, strukturální a manažerské vazby. Dokud nebudou k dispozici úplné informace o všech stranách, které jsou ve spojení s GP, zejména o čínských vyvážejících výrobcích jízdních kol, kteří jsou dceřinými podniky skupiny Jinshan Group, není možné provést úplné a spolehlivé výpočty vývozní ceny, a tím určit individuální rozpětí pro GP a koneckonců ani pro Giant Group jako celek.
(136)
Bylo vzneseno tvrzení, že požadované informace znamenaly pro skupinu Giant China nepřiměřenou zátěž, a ta proto v šetření vystupovala, jak nejlépe uměla. V tomto ohledu je třeba uvést, že do připomínek ke konečným informacím nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly, že skupina Giant China vyvinula jakékoliv úsilí o shromáždění informací požadovaných v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a v antidumpingovém dotazníku o společnostech ve skupině Jinshan Group, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. V průběhu šetření skupina Giant China tvrdila, že není potřebné poskytnout požadované informace, avšak netvrdila, že získání těchto informací znamená nepřiměřenou zátěž. Giant China předložila důkazy o údajném úsilí pouze po poskytnutí konečných informací ve fázi, kdy už tyto informace byly neověřitelné. Nebylo je tedy již možno vzít v úvahu.
(137)
Giant China tvrdila, že v žádném případě neexistuje jakékoli riziko obcházení případných antidumpingových opatření, například přesouváním výroby mezi těmito dvěma skupinami, jelikož GP, jediné to spojení mezi oběma skupinami, ukončila v září 2011 veškerou činnost. V tomto ohledu je třeba uvést, že na konci období přezkumného šetření GP stále existovala jako právnická osoba / účetní jednotka, což rovněž potvrzuje Giant China. Proto mohla být výrobní činnost kdykoli v budoucnu obnovena, a tudíž není relevantní, že GP údajně ukončila veškerou činnost v září 2011. Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že riziko obcházení bylo možné řešit jiným způsobem, tj. doložkou o monitorování uvedenou v 276. a 277. bodě odůvodnění níže. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že doložka o monitorování se vztahuje pouze na společnosti, které nejsou ve spojení, takže související rizika nejsou podobné povahy a nebylo možné použít stejné prostředky nápravy.
(138)
Kromě toho Giant China tvrdila, že se měla provést kontrola na místě v prostorách GP v ČLR za účelem kontroly výroby a prodeje GP po září 2011. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo považováno za relevantní, zda GP ukončila svoji činnost po září 2011. I kdyby tomu tak skutečně bylo, GP mohla znovu obnovit výrobu a prodej jízdních kol kdykoli a kontrola na místě by toto riziko nesnížila.
(139)
Kromě toho skupina Giant China poskytla určité důkazy o tom, že podíly skupiny Giant China ve společnosti GP byly prodány dne 30. března 2013. Je však třeba poznamenat, že k této transakci došlo po uplynutí období přezkumného šetření a ve spojitosti s pokročilým stadiem šetření, a tuto informaci nelze ověřit ani není v rámci tohoto šetření relevantní. Kdyby skupina Giant požádala o přezkum své situace po prodeji podílů, bylo možné to zvážit v příhodném čase v souladu s ustanoveními základního nařízení.
(140)
Ve stejném podání poskytla skupina Giant China další vysvětlení týkající se hodnocení Komise zdůvodňujícího použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Nebylo však takové, aby změnilo původní hodnocení Komise.
(141)
Závěry týkající se použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení v souvislosti se skupinou Giant se proto potvrzují.
5. Srovnání
(142)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Případně byly provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, slevy, úroveň obchodu, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy se tyto úpravy ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců
(143)
U třech spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty určené pro spolupracující mexické výrobce s váženým průměrem vývozních cen každé společnosti při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 a odst. 12 základního nařízení.
(144)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2 Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(145)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. Proto není možné revidovat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR.
(146)
Proto celostátní dumpingové rozpětí zůstává nezměněno, tak jak bylo stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005, tzn. 48,5 %.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(147)
Odhaduje se, že obdobný výrobek vyrábí přibližně 380 známých výrobců v Unii. Kromě toho se přihlásilo šest vnitrostátních sdružení výrobců v Unii.
(148)
Ke stanovení celkové výroby v Unii, která v období přezkumného šetření činila přibližně 11 milionů jízdních kol, byly použity veškeré dostupné informace, včetně údajů získaných od výrobců v Unii a vnitrostátních sdružení, jakož i statistiky o výrobě, které má Komise k dispozici.
(149)
Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
(150)
Jak je uvedeno výše, vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců v Unii byl vybrán vzorek osmi výrobců v Unii, který představuje přibližně 25 % celkové výroby a prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku měli prospěch z režimu osvobození od cla, popsaného výše v 1. bodě odůvodnění.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(151)
Prodej výrobního odvětví Unie byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(152)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného celým výrobním odvětvím v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 151. bodě odůvodnění s připočtením dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(153)
Celková spotřeba Unie klesla z 22 459 062 kusů v roce 2008 na 20 116 602 kusů v období přezkumného šetření, tj. o 10 % během posuzovaného období. Je to hlavně výsledek poklesu o 8 % mezi roky 2008 a 2009, zatímco poté spotřeba zůstala stabilní a pouze v období přezkumného šetření se mírně snížila (o 2 %). V roce 2009 byl trh ovlivněn zejména dopadem hospodářské krize a od té doby nebylo zaznamenáno jeho oživení. Další pokles v roce 2011 byl způsoben zejména stále opatrnými spotřebitelskými výdaji v současné hospodářské situaci.
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
2011
Objem (počet kusů)
+
Celkový dovoz
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
Spotřeba
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Index (2008 = 100)
100
92
92
90
Zdroj:
Eurostat, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z ČLR
2.1 Objem dumpingového dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu
(154)
Objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dovozu z ČLR prudce poklesl mezi roky 2008 a 2009 z 941 522 kusů na 597 339 kusů, tj. o 37 %. V roce 2010 se dovoz zvýšil, ale v období přezkumného šetření se opět snížil na 581 459 kusů. Výrazný pokles čínského dovozu se časově shodoval s hospodářskou krizí a od té doby nedošlo k jeho oživení. Během posuzovaného období poklesl čínský dovoz celkem o 38 %.
(155)
Čínský podíl na trhu se tedy snížil z 4,2 % v roce 2008 na 2,9 % v období přezkumného šetření. Pokles podílu na trhu byl částečně vyrovnán snížením spotřeby Unie.
(156)
Je však nutno zdůraznit, že na relativně nízký a klesající tržní podíl čínského dovozu je třeba nahlížet v souvislosti se zjištěními souběžně probíhajícího šetření namířeného proti obcházení předpisů, jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění výše (viz 223. a 224. bod odůvodnění níže).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
941 522
597 339
627 120
581 459
Index (2008 = 100)
100
63
67
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Zdroj:
Eurostat
3. Ceny dotčeného dovozu
3.1 Vývoj cen
(157)
Jak stanoví nařízení (ES) č. 1095/2005, údaje Eurostatu lze použít pouze v omezeném rozsahu pro stanovení cenových trendů u dumpingových dovozů za období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, a to z těchto důvodů:
(158)
Dovozní ceny založené na údajích Eurostatu nezohledňují různé typy výrobku a podstatné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. Průměrné ceny v jednotlivých zemích jsou výrazně ovlivněny skladbou sortimentu každé země. Když byl dovoz od spolupracujících vývozců porovnáván model po modelu, ukázalo se, že i v rámci stejného typu výrobku a stejného modelu existují podstatné cenové rozdíly, a to v závislosti na použitých součástech jízdních kol. Proto ceny zjištěné ve statistikách Eurostatu jsou i nadále nepřesvědčivé pro účely tohoto šetření. Dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR (níže uvedené ve formě indexu) mohou sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, nelze je však použít k porovnání prodejních cen mezi různými zeměmi a Unií.
(159)
Podle údajů Eurostatu vážený průměr dovozních cen (níže uvedený ve formě indexu) z ČLR během posuzovaného období významně vzrostl, jak ukazuje tabulka 3. Bez znalosti toho, který druh jízdních kol byl dovezen z ČLR a zda došlo ke změně ve skladbě sortimentu z jednoho roku na druhý, však nelze učinit žádné závěry.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Ceny dovozu z ČLR
Index (2008 = 100)
100
173
217
214
Zdroj:
Eurostat
3.2 Cenové podbízení
(160)
Cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF na hranici Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelům v Unii, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Během období přezkumného šetření bylo na základě různých typů výrobků definovaných v dotazníku zjištěno podbízení pouze u jednoho vyvážejícího výrobce, a dosahovalo 61 % bez antidumpingového cla a 44 % s antidumpingovým clem.
(161)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a zjištění u spolupracujících společností nebylo možné považovat za reprezentativní pro celou zemi, jakož i vzhledem k tomu, že průměrnou cenu ve statistikách Eurostatu nelze považovat za průkaznou, se mělo za to, že úrovně cenového podbízení, jak byly stanoveny během posledního přezkumu před pozbytím platnosti završeného nařízením (ES) č. 1095/2005 a uvedeného v 3. bodě odůvodnění, by se měly brát jako referenční při stanovení celostátního podbízení pro ČLR, neboť nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější informace, tj. 53 % po odečtení antidumpingového cla a 39 % s antidumpingovým clem.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(162)
Jak je uvedeno v 8., 9. a 10. bodě odůvodnění, toto šetření analyzovalo, zda došlo k takové změně situace výrobního odvětví Unie, která by opodstatňovala potřebu přehodnotit zjištění o újmě z pozměňujícího prozatímního přezkumu. Šetření potvrdilo, že: i) Vsouladu s celosvětovým trendem sestává výroba jízdních kol v Unii hlavně z vysokého podílu lidské práce při montáži součástí jízdních kol, navržených podle specifikací odběratelů a pocházejících z různých míst původu. ii) Šetření ukázalo, že aby snížilo náklady na výrobu, usiluje výrobní odvětví Unie o automatizaci a zefektivnění procesu montáže. Kromě toho někteří výrobci v Unii těží z relativně nižších nákladů na pracovní sílu ve střední a východní Evropě v porovnání s obdobím šetření v rámci pozměňujícího prozatímního šetření. Tento trend potvrzují statistiky, které má Komise k dispozici. iii) Šetření potvrdilo, že preferovanou surovinou je slitina hliníku, zatímco ocel zůstává hlavní surovinou pro levnější modely a dětská jízdní kola. Na pozadí těchto změn byla analyzována hospodářská situace výrobního odvětví Unie a výsledky jsou uvedeny dále.
(163)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(164)
Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii u všech výrobců v Unii, a to na základě informací získaných od vnitrostátních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých výrobců v Unii. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Mikroekonomické ukazatele (zásoby, jednotkové prodejní ceny, výrobní náklady, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byly posouzeny u výrobců z Unie zařazených do vzorku na základě informací, které předložili.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(165)
Během posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Unie neustále snižovala, a to rychlejším tempem než spotřeba v Unii, jak vyplývá z tabulky 1 v 153. bodě odůvodnění. Výroba tak poklesla ze 13 541 244 kusů v roce 2008 na 11 026 646 kusů v období přezkumného šetření, což znamenalo pokles o 19 %.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výroba
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Index (2008 = 100)
100
94
86
81
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
(166)
Výrobní kapacita se snížila o 5 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, což částečně zmírnilo účinky 19 % poklesu výroby na míru využití kapacit. Ta poklesla ve stejném období o 14 procentních bodů a v období přezkumného šetření dosahovala 74 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výrobní kapacita
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Index (2008 = 100)
100
99
96
95
Využití kapacity (%)
86
82
77
74
Index (2008 = 100)
100
95
90
86
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
b) Objem prodeje
(167)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie klesal podobně jako spotřeba v Unii a vykázal pokles o 9 % za posuzované období z 12 441 446 kusů v roce 2008 na 11 276 240 kusů v období přezkumného šetření. Mezi lety 2009 a 2010 však prodej i nadále klesá, zatímco spotřeba zůstává stabilní, což se odráží ve ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2010, jak je patrno z tabulky 7 v 168. bodě odůvodnění níže. Objem prodeje v období přezkumného šetření se opět zvýšil, ale nedosáhl úrovně roku 2008.
Tabulka 6
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Index (2008 = 100)
100
93
88
91
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
c) Podíl na trhu
(168)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil z 55,4 % v roce 2008 na 56,1 % v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o 0,7 procentního bodu během období přezkumného šetření. Toto mírné zlepšení o 0,7 procentního bodu za posuzované období zahrnovalo značný pokles z 56,4 % v roce 2009 na 52,9 % v roce 2010. Celkový nárůst podílu výrobního odvětví Unie na trhu, a to na pozadí poklesu objemu prodeje (viz 167. bod odůvodnění výše), lze vysvětlit celkovým poklesem spotřeby (viz 153. bod odůvodnění).
Tabulka 7
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu Unie (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Index (2008 = 100)
100
102
96
101
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
d) Zaměstnanost a produktivita
(169)
Přímá zaměstnanost se snížila o 17 % z 14 197 zaměstnanců v roce 2008 na 11 783 během období přezkumného šetření. Tento pokles následoval po snížení objemu výroby.
(170)
V posuzovaném období poklesla produktivita celkem o 2 %. Pokles výroby v letech 2008 a 2009 v kombinaci se stálou zaměstnaností ve stejném období způsobil pokles produktivity v letech 2008 až 2009. Poté následoval růst produktivity mezi lety 2009 a 2010, což lze vysvětlit restrukturalizací odvětví a investicemi do účinnějších výrobních procesů ve stejném období. Další pokles objemu výroby v období přezkumného šetření doprovázený méně prudkým poklesem zaměstnanosti vyústil v další pokles produktivity v období přezkumného šetření.
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
14 197
14 147
12 067
11 783
Index (2008 = 100)
100
100
85
83
Produktivita (v ks/rok)
954
903
968
936
Index (2008 = 100)
100
95
102
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
e) Růst
(171)
V posuzovaném období se spotřeba snížila o 10 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal relativně stálý (rostl pouze mírně, tj. o + 0,7 procentního bodu v posuzovaném období, jak je uvedeno v 168. bodu odůvodnění. Smršťující se trh Unie svědčí o tom, že výrobci v Unii neměli příležitost těžit z případného růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(172)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával, jak bylo vysvětleno v 143. až 145. bodě odůvodnění. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě v ČLR (viz 203. bod odůvodnění) a zjištěnému obcházení předpisů (viz 223. a 224. bod odůvodnění) nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
g) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(173)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity. Ozdravení výrobního odvětví Unie bránilo rovněž zjištěné obcházení opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
h) Zásoby
(174)
Ke konci období přezkumného šetření měli výrobci v Unii v zásobách 517 977 jízdních kol, což je zhruba stejná úroveň jako v roce 2008, navzdory 25 % poklesu mezi rokem 2008 a 2009.
(175)
Někteří výrobci v Unii mají velmi omezené zásoby, jelikož prodali spřízněným společnostem v rámci své skupiny celou svou produkci. Kromě toho se zjistilo, že výrobci v Unii vyrábějí převážně na zakázku odběratelů. Vývoj zásob během posuzovaného období zkreslovaly všechny tyto faktory, a proto tento ukazatel nelze považovat za významný.
Tabulka 9
Zásoby
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Konečné zásoby
519 832
390 398
522 779
517 977
Index (2008 = 100)
100
75
101
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
i) Prodejní ceny a náklady
(176)
Průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, a to i přes zvýšení o 3 % v letech 2008 až 2009. Prodejní ceny v období přezkumného šetření opět klesly na úroveň roku 2008.
Tabulka 10
Jednotková prodejní cena v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková prodejní cena v EU (v EUR)
144
149
146
144
Index (2008 = 100)
100
103
102
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(177)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci v Unii. Výrobní náklady se mírně zvýšily o 2 % během posuzovaného období, jak vyplývá z následující tabulky 11.
Tabulka 11
Jednotkové výrobní náklady
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
141
147
146
145
Index (2008 = 100)
100
104
103
102
Zdroj:
odpovědi na dotazník
j) Ziskovost
(178)
Úroveň ziskovosti byla stanovena na základě prodeje nezávislým odběratelům. Výrobní odvětví Unie dosáhlo mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření téměř prahu rentability. V posuzovaném období se ziskovost celkově zhoršovala z 1,9 % v roce 2008 na - 0,1 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie (%)
1,9
1,6
0,3
-0,1
Index (2008 = 100)
100
100
98
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
k) Investice a návratnost investic
(179)
Během posuzovaného období investice výrazně vzrostly o 16 % z 7 952 150 EUR v roce 2008 na 9 263 184 EUR během období přezkumného šetření. Je to odraz pokračujícího úsilí výrobního odvětví Unie o vyšší účinnost výrobního procesu a udržení konkurenceschopnosti.
(180)
Návratnost investic sledovala stejný trend jako ziskovost. V roce 2008 byla návratnost investic kladná (14 %), ale poklesla na - 1 % během období přezkumného šetření.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Index (2008 = 100)
100
118
243
116
Návratnost investic (%)
14
11
2
-1
Zdroj:
odpovědi na dotazník
l) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(181)
Peněžní toky se pohybovaly podobně jako ziskovost, ale během posuzovaného období zůstaly v kladných číslech. V tabulce 14 níže je to vyjádřeno jako procento obratu.
(182)
Pouze výrobci v Unii, kteří byli součástí větších skupin, nehlásili žádné zvláštní problémy se získáváním kapitálu. Výrobci v Unii, kteří nebyli součástí větší skupiny, uváděli zvýšený tlak na svou likviditu spojený s nízkou ziskovostí a zhoršením obchodních podmínek jak ve vztazích s dodavateli, tak s odběrateli. Schopnost získat kapitál se dále zhoršovala neochotou bank financovat trh s jízdními koly v současných hospodářských podmínkách.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (%)
3,2
3,1
1,8
1,3
Index (2008 = 100)
100
97
99
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
m) Mzdy
(183)
V posuzovaném období se mzdové náklady na jednoho zaměstnance udržely v zásadě na stejné úrovni, protože k nárůstu došlo pouze v roce 2009. Důvodem je především snížení počtu zaměstnanců na výplatních listinách podniků, které si ponechaly vyškolené zaměstnance, aby udržely efektivitu a kvalitu.
Tabulka 15
Mzdy
2008
2009
2010
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
15 747
17 393
17 383
16 581
Index (2008 = 100)
100
110
110
105
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5. Závěr ohledně újmy
(184)
I přes platná opatření se většina ukazatelů újmy týkajících se výkonnosti výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Zejména makroekonomické ukazatele, jako je objem výroby (-19 %), výrobní kapacita (-5 %), míra využití kapacity (-14 %) a zaměstnanost (-17 %), se výrazně snížily. Kromě toho se v posuzovaném období zhoršily mikroekonomické ukazatele související se ziskem, přičemž ziskovost zaznamenala v období přezkumného šetření -0,1 %.
(185)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrobní odvětví Unie je i nadále nestabilní, vykazuje klesající zisky a v letech 2010 a v období přezkumného šetření se blížilo prahu rentability. Kromě toho veškeré možnosti dalšího růstu a dosahování zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu z ČLR a dovozem, který obcházel opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(186)
Výrobnímu odvětví Unie se nicméně podařilo udržet, a dokonce o něco zvýšit svůj podíl na smršťujícím se trhu. Zvýšené investice během posuzovaného období (+ 16 %) svědčí o úsilí výrobního odvětví Unie udržet si konkurenceschopnost. To, spolu s nejnovějšími inovacemi výrobního odvětví Unie, popsanými v 248. bodě odůvodnění níže, ukazuje na jeho nosnou vitalitu a ekonomickou životaschopnost.
(187)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení a zůstalo ve zranitelném stavu.
(188)
Po poskytnutí informací strany s odkazem na případ konzervovaných mandarinek (27) tvrdily, že Komise byla povinna podniknout kroky k nápravě nedostatku určitých informací způsobeného slabou spoluprací ze strany čínských vyvážejících výrobců, a jelikož tak neučinila, Komise porušila své procesní závazky vyplývající ze základního nařízení. Dále tyto strany navrhly použít čínské statistiky vývozu, kde jsou, na rozdíl od statistik Eurostatu, rozepsány hlavní druhy jízdních kol vyvážených na trh EU, anebo požádat vnitrostátní celní orgány největších dovážejících členských států, aby ve smyslu čl. 6 odst. 3 nebo 4 základního nařízení provedly analýzu různých druhů jízdních kol dovážených z ČLR.
(189)
Jak je uvedeno v 19. a 21. bodě odůvodnění, Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé vyvážející výrobce v ČLR, jedno sdružení čínských výrobců a zástupce dotčené země. Komise se obrátila na přibližně 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření, a v pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodě odůvodnění výše, Komise určila zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni také v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem. Zástupci dotčené země byli navíc vyrozuměni při zahájení šetření, že v případě nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců může Komise založit svá zjištění na dostupných skutečnostech v souladu s článkem 18 základního nařízení. Bylo zdůrazněno, že zjištění založené na dostupných skutečnostech může být pro dotčenou stranu méně příznivé.
(190)
V kauze konzervovaných mandarinek soud analyzoval míru úsilí, které Komise měla vyvinout při získávání příslušných informací pro výpočet běžné hodnoty na základě ceny nebo podle početně zjištěné hodnoty od domácích výrobců ve třetí zemi s tržním hospodářstvím cestou spolupráce se subjekty na zjištěných potenciálních srovnatelných trzích.
(191)
V tomto šetření je nedostatek informací způsoben rozsáhlou nedostatečnou spoluprací stran, které jsou ve skutečnosti předmětem šetření. Jak je uvedeno v 186. bodě odůvodnění výše, strany byly opakovaně vyzývány ke spolupráci, avšak marně. Proto, na rozdíl od kauzy konzervovaných mandarinek, Komise aktivně a opakovaně usilovala o spolupráci zúčastněných stran. Paralela mezi případem konzervovaných mandarinek a tímto šetřením tedy není podložená.
(192)
Komise vyhodnotila užitečnost jiných zdrojů, včetně čínských vývozních statistik. Byl učiněn závěr, že jiné zdroje nejsou vhodné pro účely tohoto šetření s ohledem na skutečnost, že míra podrobností neumožnila výpočet nových rozpětí. Kromě toho bylo zjištěno, že čínské statistiky nejsou souladné se statistikami Eurostatu, protože například vykazují mnohem vyšší úroveň dovozu než údaje Eurostatu. Navrhované jiné zdroje proto nemohly být použity. Některé strany rovněž navrhovaly, aby Komise spolupracovala s vnitrostátními celními orgány největších dovážejících členských států, které měly provést analýzu různých kategorií výrobků dovážených z ČLR. V odpovědi na tento návrh se Komise domnívá, že, ačkoli je to prakticky nemožné, i kdyby byly takové údaje shromážděny, nemohly by zaplnit informační mezeru způsobenou nedostatečnou spoluprací. Důvodem je to, že zejména hloubka požadované analýzy by nemohla vycházet jednoduše jen z faktur, kde chybí relevantní popis typu výrobku s takovými podrobnostmi, které jsou nezbytné pro smysluplné srovnávání druhů výrobku.
(193)
Několik stran rovněž tvrdilo, že Komise neprovedla analýzu sortimentu dovážených výrobků z ČLR, aby získala objektivní srovnání dovozu s jízdními koly vyrobenými v Unii pro účely objektivního a spravedlivého srovnání při určování újmy způsobené Unii a cenového podbízení. Kromě toho strany uvedly, že Komise odkazovala na údaj o cenovém podbízení zjištěný v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění výše, který byl vypočten na základě průměrných cen od Eurostatu bez znalosti skutečné skladby dovozu. Dále se uvádělo, že Komise se vůbec nesnažila stanovit, zda dovážené výrobky byly skutečně srovnatelné s jízdními koly vyrobenými v Unii, a proto je její analýza cenového podbízení u nespolupracujících výrobců chybná. Z těchto důvodů strany tvrdily, že je nutno učinit závěr, že Komise objektivně neposoudila a nepodala odpovídající vysvětlení svého zjištění, že výrobnímu odvětví Unie je nadále působena podstatná újma.
(194)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF s dodáním na hranice Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj, s přihlédnutím k sortimentní skladbě jejich vývozu během období přezkumného šetření. Avšak vzhledem k tomu, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a v důsledku toho, jak je uvedeno v 145. bodě odůvodnění, nemohla být zjištění týkající se spolupracujících čínských vyvážejících výrobců považována za reprezentativní pro ČLR jako celek, a úrovně cenového podbízení zjištěné v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden 3. bodě odůvodnění, nebylo možné změnit.
(195)
Vzhledem k rozsáhlé nedostatečné spolupráci se Komise musela při stanovení celostátního dumpingu, cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy spolehnout na dostupné údaje. V této souvislosti Komise zvážila jiné zdroje informací, které však z důvodů uvedených v 192. až 194. bodě odůvodnění nebylo možné použít. Proto, jelikož neexistuje zjištění v opačném smyslu, celostátní dumping, cenové podbízení a úrovně pro odstranění újmy stanovené v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden v 3. bodě odůvodnění, byly použity jako referenční pro účely tohoto šetření.
(196)
Potvrzuje se, že v rozporu s tvrzením stran byly jako referenční úrovně použity ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ukončeného nařízením (ES) č. 1095/2005 uvedeným v 3. bodě odůvodnění výše, a nikoli ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti uzavřeného prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011.
(197)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že Komise neprovedla analýzu údajných chyb vnitrostátních celních orgánů, což zmařilo objektivní srovnání čínských dovozních cen. Je třeba připomenout, že v současném šetření nemohlo být provedeno žádné smysluplné srovnání cen kvůli rozsáhlé nedostatečné spolupráci, a proto se za těchto okolností považuje toto tvrzení za bezpředmětné.
F. TRVALÝ CHARAKTER ZMĚNY OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU A ÚJMY
1. Dumping
(198)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zjišťovalo, zda došlo k podstatné změně okolností ohledně dumpingu a újmy a zda lze tyto změny odůvodněně považovat za změny trvalého charakteru.
(199)
Na tři spolupracující čínské vyvážející výrobce se v předchozím šetření vztahovalo zbytkové clo, zatímco v současném šetření jim byly vypočítány individuální celní sazby. Jak je uvedeno v 113. a 115. bodě odůvodnění, všichni tři vyvážející výrobci v ČLR splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Neexistují žádné informace ve spisu, které by nasvědčovaly, že situace spolupracujících vyvážejících výrobců by se mohla v dohledné době změnit.
(200)
Šetření kromě toho ukázalo, že čínský systém vývozních kvót, který se používal během pozměňujícího prozatímního přezkumu, vláda ČLR zrušila a jeho opětovné zavedení je nepravděpodobné, zejména také s ohledem na proexportní vládní politiku v odvětví jízdních kol, o níž se pojednává v 203. bodě odůvodnění. Šetření navíc neodhalilo žádný důkaz, že chování těchto tří společností v oblasti vývozních cen se v dohledné době zásadním způsobem změní.
(201)
Proto se má za to, že změněné okolnosti, na jejichž základě byla vypočtena dumpingová rozpětí pro tři spolupracující čínské vyvážející výrobce, mají trvalou povahu.
(202)
Pokud jde o celostátní clo pro ČLR, šetřením nebyly zjištěny žádné změny okolností a navrhuje se zachovat stejnou úroveň cla, jaká byla stanovena v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu.
(203)
Také se zkoumalo, zda již není zapotřebí zachovávat opatření za účelem vyrovnání účinků dumpingu. Podle sdružení čínských výrobců jízdních kol dosáhla celková výroba jízdních kol v ČLR v roce 2011 83 450 000 kusů a vykázala nárůst o 2,3 % ve srovnání s rokem 2010. Kromě toho je čínské výrobní odvětví jízdních kol nadále orientováno na vývoz. V roce 2011 tak ČLR vyvezla 55 720 000 jízdních kol neboli 67 % celkové výroby, což představuje pokles o 4,2 % proti roku 2010. Na domácím trhu se v roce 2011 prodalo přibližně 23 730 000 kusů. Nejdůležitějším výrobním regionem v ČLR je Tianjin, kde se v roce 2011 vyrobila asi polovina celkové produkce. Podle 12. pětiletého plánu rozvoje lehkého a textilního průmyslu v provincii Tianjin jsou nyní v tomto regionu ve výstavbě nové průmyslové parky se specializací na výrobu jízdních kol. Z toho vyplývá, že do roku 2015 by výrobní kapacita jízdních kol v oblasti Tianjin měla odhadem dosáhnout 55 milionů jízdních kol, což představuje zvýšení o 44 % ve srovnání s rokem 2011, přičemž přibližně polovina produkce půjde na vývoz (více než celková spotřeba jízdních kol v Unii v období přezkumného šetření).
(204)
Všechny tři spolupracující společnosti navíc vykázaly míru využití kapacity v období přezkumného šetření 72 % až 81 %. Extrapolací můžeme odhadnout volnou kapacitou čínského výrobního odvětví na více než 25 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek celkové výroby výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření a o 24 % více než celková spotřeba Unie. Kromě toho, jelikož výroba jízdních kol je náročná na pracovní sílu, zdá se, že v důsledku velmi levné pracovní síly, která je v ČLR k dispozici, jsou čínští výrobci schopni vybudovat nové kapacity poměrně rychle.
(205)
V objemovém vyjádření je trh Unie druhým největším na světě, hned po čínském trhu, díky čemuž je Unie velmi atraktivní, pokud jde o potenciální poptávku.
(206)
Závěry ze šetření zaměřeného na obcházení uložených opatření (viz 14. bod odůvodnění) potvrzují, že trh Unie je i nadále atraktivním trhem pro čínské vyvážející výrobce a že při neexistenci opatření by s velkou pravděpodobností přesměrovali významný objem do Unie.
(207)
Kromě toho i další potenciální vývozní trhy důležité pro ČLR zavedly antidumpingová opatření (Kanada (28)) a tím se snižuje potenciál trhů třetích zemí, které jsou dostupné pro čínský dovoz bez cla.
(208)
Je třeba připomenout, že USA měly v minulosti domácí výrobu jízdních kol a měly zavedena antidumpingová cla vůči ČLR. Avšak po zrušení antidumpingových cel koncem devadesátých let se na trh USA masivně navalil čínský dovoz. Domácí produkce v následujících letech téměř vymizela. V roce 2011 se odhadovalo, že 99 % jízdních kol prodaných v USA bylo z dovozu; 93 % z ČLR a 6 % z Tchaj-wanu. Domácí výroba jízdních kol v USA se odhaduje přibližně na 56 000 kusů ročně při roční spotřebě přibližně 16 milionů jízdních kol. Celkový trh jízdních kol v USA (včetně prodeje jejich součástí a příslušenství) byl v roce 2011 oceňován na 6 miliard USD.
(209)
Závěrem lze konstatovat, že čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz a preferuje nekalé cenové praktiky na mnoha trzích na celém světě. Kromě toho závěry šetření zaměřeného na obcházení opatření potvrdily trvalý zájem čínských vývozců o trh Unie. Toto chování navíc naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, stal by se trh Unie velmi pravděpodobně cílem levného čínského dovozu za účelem převzetí domácího trhu pod kontrolu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření je nadále nezbytné k vyrovnání dumpingu.
(210)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že analýza přehlédla to, že růst výroby v ČLR je omezen dostupností pracovních sil a že ČLR přichází o svou výhodu levnějších nákladů práce ve prospěch jiných jihoasijských zemí, které mají uzavřeny preferenční obchodní dohody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné toto tvrzení ověřit, a proto k němu nebylo přihlédnuto.
2. Újma
(211)
Pokud jde o důvody pro zahájení prozatímního přezkumu z moci úřední, šetření zkoumalo následující změny ve struktuře výrobního odvětví jízdních kol EU: i) přechod od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených součástí, ii) změna výše nákladů v důsledku rozšíření, přemisťování a zřizování nových výrobních zařízení ve střední a východní Evropě, iii) spotřebitelským trendům odpovídající změna ve využití suroviny, tj. odklon od oceli a příklon k hliníkovým slitinám. V důsledku zjištění uvedených v 162. bodě odůvodnění popsaný vývoj stále probíhá a má globální charakter, a není proto pravděpodobné, že by se v dohledné době změnil.
(212)
Pokud jde o posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, vzhledem k již tak nestabilní situaci výrobního odvětví Unie, která je popsána v 184. až 187. bodě odůvodnění, je rovněž pravděpodobné, že výrobci v Unii nebudou moci odolat dalšímu cenovému tlaku, který by vyvíjel čínský dumpingový dovoz, a v důsledku toho budou nuceni opustit trh Unie, což povede ke ztrátě zaměstnanosti, investic, technologií a know-how (viz 247. a 248. bod odůvodnění). Lze proto vyvodit závěr, že je pravděpodobné, že újma potrvá i nadále, pokud by byla v tomto případě opatření zrušena.
(213)
Některé strany tvrdily, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována významná újma, neboť z veřejně dostupných informací vyplývá, že jeho finanční situace je dobrá. Je třeba poznamenat, že finanční situace výrobního odvětví Unie je posuzována na základě informací shromážděných a ověřených během šetření od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. Toto hodnocení nemůže být nahrazeno veřejně dostupnými informacemi o některých výrobcích v Unii ani v případě, že mají údajně velkou výrobu a hodnotu odbytu. Závěry šetření analyzované v 162. až 187. bodě odůvodnění jsou proto v rozporu s informacemi, které dotyčné strany předložily. Proto byla jejich tvrzení shledána neopodstatněnými.
(214)
Uvádělo se rovněž, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo diskriminační, jelikož dovoz z dalších třetích zemí, zejména ze Šrí Lanky, je údajně dumpingový a způsobuje újmu, a přitom na dovoz z těchto zemí nejsou uplatňována antidumpingová opatření. V důsledku šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření byla antidumpingová opatření rozšířena na dovoz jízdních kol mimo jiné ze Šrí Lanky. Kromě toho nebyly předloženy důkazy o tom, že skuteční výrobci v dotčené zemi by se dopouštěli dumpingu. Proto bylo tvrzení této zúčastněné strany shledáno neopodstatněným a zamítnuto.
G. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(215)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena dotčenými dumpingovými dovozy. Byly rovněž prošetřeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu. Zejména byly analyzovány výsledky šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření.
2. Účinek dumpingového čínského dovozu
(216)
Čínský dovoz klesl v posuzovaném období a představoval v období přezkumného šetření 2,9 % podíl na trhu. Tento relativně nízký a snižující se podíl na trhu je třeba vnímat v kontextu obcházejícího dovozu z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(217)
Jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz z ČLR se nadále významně cenově podbízí prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, čímž vytváří významný tlak na úroveň cen na trhu Unie.
(218)
Ve stejné době vykazovala většina ukazatelů újmy klesající tendenci, zejména pokud jde o výrobu (-19 %) a objem prodeje (-9 %), kapacitu (-5 %) a využití kapacity (-14 %).
(219)
Ziskovost výrobního odvětví Unie během posuzovaného období klesala a vinou čínského cenového tlaku se výrobní odvětví Unie přiblížilo prahové hodnotě rentability. V důsledku tohoto výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit ceny na ziskovou úroveň, aniž by přišlo o významný tržní podíl.
(220)
Proto byl učiněn závěr, že tlak vyvíjený dovozem jízdních kol za dumpingové ceny měl rozhodující vliv na současnou nestabilní hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(221)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že význam klesající úrovně výroby a využití kapacity nebyl dostatečně zdůvodněn, zejména s ohledem na skutečnost, že pokles výroby prý nemá žádný vliv na ziskovost. Je třeba poznamenat, že všechny prvky újmy jsou pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie důležité, bez ohledu na to, zda mají v konkrétním případě vliv na úroveň ziskovosti. Jak je vysvětleno v 237. bodě odůvodnění, pokles ziskovosti a dalších ukazatelů zisku nebyl způsoben smršťujícím se trhem, ale lze jej přičíst pokračujícímu tlaku čínského dumpingového dovozu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(222)
Tatáž strana také tvrdila, že vývoj podílu čínského dovozu na trhu nebyl dostatečně analyzován, jelikož analýza nevysvětlila prudký pokles dovozu během posuzovaného období. Rovněž bylo namítáno, že analýza příčinných souvislostí nepřihlížela k rostoucím cenovým trendům tohoto vývozu. V reakci na tuto námitku je třeba připomenout, že na klesající objem dovozu z Číny je třeba nahlížet v kontextu závěrů souběžného šetření namířeného proti obcházení předpisů (viz 216. bod odůvodnění výše). Vývoj cen čínského dovozu zjištěný na základě údajů Eurostatu nemá smysl, protože nebere v úvahu vývoj cen dovozu čínských jízdních kol prostřednictvím obcházejících zemí. Z těchto důvodů bylo proto toto tvrzení zamítnuto.
3. Účinek dovozu obcházejícího uložená opatření
(223)
Jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění, šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření zjistilo obcházení platných opatření vůči ČLR cestou montáže a překládky přes Indonésii, Malajsii, Šrí Lanku a Tunisko. Na základě těchto zjištění byl rozdíl mezi objemem dovozu z dotyčných zemí uváděným Eurostatem a objemem vývozu známých skutečných výrobců, tj. těch, kteří splnili podmínky pro osvobození od rozšířených opatření z důvodů uvedených v nařízení (EU) č. 501/2013, považován za dovoz, který obchází platná opatření („obcházející dovoz“).
(224)
V rámci analýzy příčinných souvislostí byl tento dovoz považován za skutečně pocházející z Číny, a proto by měl být zvažován společně s přímým dovozem z Číny. Na tomto základě dosáhl tedy takto zjištěný objem čínského dovozu 1 904 761 kusů v období přezkumného šetření. V roce 2008 činil dovoz 2 321 240 kusů. V roce 2009 klesl na 1 802 101 kusů, tj. o 22 % méně, a v roce 2010 vzrostl na takřka stejnou úroveň jako v roce 2008 a dosáhl 10,6 % podíl na trhu. Nakonec došlo v období přezkumného šetření k poklesu dovozu o 13 %, který tak dosáhl podílu na trhu ve výši 9,5 %. V průběhu posuzovaného období se objem dovozu snížil o 18 %. V souvislosti se smršťujícím se trhem (viz 153. bod odůvodnění) nevedl popsaný pokles objemu dovozu ke značné ztrátě podílu na trhu, neboť tento podíl se během posuzovaného období snížil pouze o 0,8 %. Jelikož není známa sortimentní skladba dovozu z ČLR a obcházejícího dovozu, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
Tabulka 16
Dovoz z ČLR spolu s obcházejícím dovozem z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu (v kusech)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Index (2008 = 100)
100
78
95
82
Podíl na trhu (%)
10,3
8,8
10,6
9,5
Zdroj:
Eurostat
(225)
Po poskytnutí informací některé strany tvrdily, že analýza dopadu obcházejícího dovozu byla nedostatečná, protože vycházela výhradně z účinku na objem, a proto opomenula jakékoli srovnání cen na základě analýzy sortimentu výrobků. Tvrdilo se, že tato chybějící analýza je důsledkem procesní chyby, protože analýza sortimentu výrobků byla opomenuta navzdory spolupráci vyvážejících výrobců z dotčených zemí. Kromě toho se uvádělo, že dovoz z těchto zemí do Unie se týkal levných dětských či jiných jízdních kol, která nekonkurují jízdním kolům vyráběným v Unii. V reakci na tento argument je třeba poznamenat, že analýza sortimentní skladby nemohla být provedena z důvodů uvedených v 192. bodě odůvodnění. Obcházející dovoz tvořily většinou překládky a v těchto případech nebyly dostupné žádné informace o sortimentní skladbě výrobků. A konečně je třeba poznamenat, že podle zjištění výrobci v Unii produkovali výrobky ve všech segmentech; proto bylo tvrzení o údajném nekonkurujícím dovozu dětských a levných jízdních kol shledáno nepodloženým.
4. Účinek jiných činitelů
4.1 Dovoz z dalších třetích zemí
(226)
Celkový objem dovozu z jiných třetích zemí dosáhl 6 931 333 kusů v období přezkumného šetření. Tato úroveň dovozu odráží malý nárůst o 1 % v průběhu posuzovaného období.
(227)
Vzhledem k poklesu spotřeby v Unii si dovoz z jiných třetích zemí v podstatě zachoval podíl na trhu, který v období přezkumného šetření činil 34 %.
(228)
Tchaj-wan zůstal hlavní vyvážející zemí do Evropské unie s relativně konstantním podílem na trhu během posuzovaného období, který představoval 14 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(229)
Thajsko je druhým největším dovozcem do Unie. Jeho podíl na trhu se snížil o 2 procentní body během posuzovaného období, tj. klesl ze 7 % v roce 2008 na 5 % v období přezkumného šetření.
(230)
Jak je ovšem konstatováno v 157. bodě odůvodnění, ceny sledované Eurostatem nezohledňují rozdíly ve skladbě sortimentu mezi jednotlivými zeměmi, a proto uvádíme jen indexy udávající cenové trendy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(231)
Je však třeba poznamenat, že pouze dovoz z Tchaj-wanu převyšuje objem čínského dovozu (se zahrnutím obcházejícího dovozu). V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je obvykle určen pro dražší segment trhu a že o opaku nebyly předloženy žádné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že tento dovoz nelze považovat za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(232)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dovoz z ostatních třetích zemí se uskutečňoval za nižší ceny než čínský dovoz, a proto čínský dovoz nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Toto tvrzení nemohlo být přijato, protože průměrné dovozní ceny nemohly být stanoveny podle údajů Eurostatu z důvodů uvedených v 157. bodě odůvodnění, a proto na tomto základě nemohly být učiněny žádné závěry.
(233)
Další zúčastněná strana tvrdila, že dovoz ze třetích zemí, na který se od 1. ledna 2011 vztahuje systém všeobecných celních preferencí (GSP), se podle očekávání zvýší (Kambodža a Bangladéš). Dopad na dovozní ceny a množství a účinek na trh Unie však nelze hodnotit předem. Kromě toho nebyly k dispozici žádné informace o schopnosti těchto zemí zvýšit výrobní kapacitu a objem prodeje na trhu Unie. Proto na tomto základě nelze vyvodit žádný spolehlivý závěr a toto tvrzení muselo být odmítnuto.
(234)
Po poskytnutí informací strany tvrdily, že nebyla věnována dostatečná pozornost analýze dopadu dovozu z třetích zemí, které mají uzavřené preferenční obchodní dohody, neboť objem dovozu z těchto zemí byl údajně významný v porovnání s čínským dovozem a někdy také za výrazně nižší ceny. V této souvislosti je třeba připomenout, že ČLR je druhým největším dovozcem do Unie. Dovoz z jiných třetích zemí byl ve všech případech nižší než objem dovozu čínských jízdních kol. Proti těmto zemím rovněž nebylo vzneseno obvinění z dumpingu. Proto se dospělo k závěru, že dovoz z těchto zemí nemohl mít tak velký vliv, aby přerušil prokázanou příčinnou souvislost mezi velkým objemem dumpingového dovozu z ČLR, který se časově shodoval s přetrvávající podstatnou újmou výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
Tabulka 17
Dovoz z jiných třetích zemí (29)
2008
2009
2010
OPŠ
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Tchaj-wan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Index
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thajsko
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Index
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Ostatní
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Index
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Celkem
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Index
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Zdroj:
Eurostat
4.2 Vývoj spotřeby
(235)
Jak je uvedeno v 153. bodě odůvodnění, od roku 2008 do období přezkumného šetření se spotřeba snížila o 10 %. Výrobní odvětví Unie si však udrželo, ba dokonce mírně zvýšilo svůj podíl na trhu (viz 168. bod odůvodnění). Proto smršťující se trh nemůže být příčinou újmy.
4.3 Hospodářská krize a klimatické podmínky
(236)
Některé strany tvrdily, že na nákupním chování spotřebitelů se v průběhu posuzovaného období negativně podepsaly převažující nepříznivé ekonomické podmínky v Unii. Uvádělo se rovněž, že špatné povětrnostní podmínky v Unii v roce 2011 měly přinejmenším částečný vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tyto faktory údajně způsobily celkový pokles spotřeby jízdních kol v Unii.
(237)
Šetření skutečně odhalilo pokles spotřeby Unie během posuzovaného období. Jak je však uvedeno v 234. bodě odůvodnění, smršťování trhu nelze považovat za zdroj újmy.
(238)
Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že výroba a zaměstnanost poklesly pouze v reakci na vývoj spotřeby, a nikoli v důsledku dumpingového dovozu. Jelikož však odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost výrobního odvětví jízdních kol v Unii. Pokud jde o zaměstnanost, je to důsledek restrukturalizace výrobního odvětví Unie. V každém případě tento vývoj nevysvětluje negativní trendy ostatních ukazatelů újmy.
4.4 Nedumpingový dovoz
(239)
Nedumpingový dovoz jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce představoval zanedbatelné množství, tj. téměř 0 % celkového dovozu z ČLR, a tudíž nemohl mít zřetelný účinek na situaci výrobního odvětví Unie.
4.5 Elektrická jízdní kola
(240)
Bylo namítáno, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil vývoj elektrických jízdních kol, která údajně nahrazovala dotčený výrobek. Vývoj elektrokol je však velmi nový a během období přezkumného šetření měl objem jejich prodeje jen marginální význam. Proto nemohla mít žádný vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4.6 Účinek strukturálních změn
(241)
Po poskytnutí informací jedna strana namítala, že Komise v rámci své analýzy újmy a příčinných souvislostí neprovedla analýzu dopadu uznaných strukturálních změn trhu a výrobního odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že Komise se ve své analýze výrobních nákladů nezabývala dopadem přesunu výroby do východoevropských zemí. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že analýza trvalé povahy změn byla provedena (viz 162. bod odůvodnění) a byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy (viz 211. bod odůvodnění). Z tohoto důvodu byla provedena nová analýza újmy na základě vzorku výrobců v Unii, kteří byli vybráni tak, aby odráželi strukturální změny. Má se proto za to, že dopad těchto změn byl v rámci analýzy újmy a příčinných souvislostí řádně zohledněn. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
4.7 Závěr
(242)
Navzdory klesající spotřebě Unie bylo zjištěno, že na trh Unie se dostává značný objem přímého nebo obcházejícího dumpingového dovozu čínských jízdních kol. Poměrně stabilní a významný tržní podíl tohoto dovozu v posuzovaném období se časově shodoval s obdobím přetrvávající hospodářské zranitelnosti výrobního odvětví Unie (viz 184. až 187. bod odůvodnění). Dochází se proto k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dovozem z ČLR (přímý a obcházející) a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(243)
Byly zváženy další faktory, jako je dopad dovozu z ostatních třetích zemí, vývoj spotřeby, hospodářská krize a klimatické podmínky, nedumpingový dovoz, rozvoj elektrických jízdních kol. Žádný z těchto faktorů nebyl shledán dostatečně významný k tomu, aby přerušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a způsobenou podstatnou újmou.
(244)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
H. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(245)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda, a to i přes závěr o dumpingu působícím újmu, neexistují přesvědčivé důvody pro jednoznačný závěr, že by nebylo v zájmu Unie uložit antidumpingová opatření vůči dovozu z ČLR v sazbách stanovených níže (viz 279. bod odůvodnění).
(246)
Je nutno připomenout, že v původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že současné šetření je prozatímním přezkumem podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, umožňuje navíc zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu na strany dotčené současnými antidumpingovými opatřeními.
(247)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, výrobců součástí jízdních kol, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(248)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví je stále nestabilní. Vzhledem ke značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR a pravděpodobnému pokračování dumpingu a újmy je velmi pravděpodobné, že by výroba v Unii zanikla, pokud by byla opatření zrušena.
(249)
Výrobní odvětví Unie významně přispívá k technologickým inovacím a produkuje „spin-off“ výrobky, jako jsou např. nedávno vyvinutá motorizovaná dvoukolová vozítka (Segway) a elektrokola, které by bez výrobního odvětví v Unii nebyly ekonomicky rentabilní. Výrobní odvětví Unie navíc přispívá k plnění cílů v oblasti životního prostředí, jako je ekologizace dopravy a snižování emisí uhlíku.
(250)
Výrobní odvětví Unie je rovněž hybnou silou pro související odvětví, jako je výroba součástí jízdních kol, příslušenství jízdních kol a související služby. Celkově výrobní odvětví Unie vytváří na trhu Unie přímo i nepřímo 60 000 až 70 000 pracovních míst.
(251)
Výrobní odvětví Unie se pustilo do restrukturalizace, investovalo do inovací a tyto investice by se ztratily, pokud by výrobní odvětví Unie zaniklo. Naopak při zavedených opatřeních by bylo výrobní odvětví Unie schopno udržet, nebo dokonce zvýšit objem prodeje a tím dosáhnout potřebné návratnosti investic, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií a inovací.
(252)
Vzhledem k závěrům o situaci výrobního odvětví Unie, které jsou uvedeny v 184. až 187. bodě odůvodnění, lze očekávat, že bez opatření by se finanční situace výrobního odvětví Unie pravděpodobně výrazně zhoršila a v konečném důsledku by hrozilo riziko ukončení výroby. Proto jsou antidumpingová opatření v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem výrobců součástí jízdních kol
(253)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED poskytla informace, že v Unii existuje přibližně 370 společností, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 16 000 osob. Dodavatelské odvětví je závislé na zachování výroby jízdních kol v Unii.
(254)
Pro opatření se vyslovilo 53 výrobců součástí jízdních kol. Tito výrobci představují 39 % z 1,2 miliardy EUR celkového odhadovaného obratu výrobního odvětví součástí jízdních kol. Výrobci součástí pro jízdní kola těží z rozšíření stávajících opatření na základní součásti jízdních kol (viz 1. bod odůvodnění). Stávající osvobození od cla (viz 1. bod odůvodnění) podněcuje místní výrobu součástí jízdních kol, a to omezením obsahu použitých čínských dílů jízdních kol na méně než 60 % celkové hodnoty. V důsledku zavedených opatření bylo výrobní odvětví Unie schopno rozvinout a investovat do nových projektů zaměřených na obnovení výroby některých základních součástí v Unii.
(255)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že bez opatření a po očekávaném uzavření výroby jízdních kol v Unii by negativní důsledky pocítilo i výrobní odvětví součástí jízdních kol v Unii, protože by přišlo o své odběratele. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví součástí jízdních kol.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(256)
Evropská cyklistická federace (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě, podpořila pokračování platných antidumpingových opatření. ECF tvrdí, že místní výroba je v zájmu spotřebitelů, neboť zajišťuje jakost a bezpečnost, jakož i specializované služby zákazníkům.
(257)
ECF tvrdí, že zvýšení dovozu z ČLR by mělo negativní dopad na vysoce kvalitní bezpečnostní normy v Unii na úkor spotřebitele.
(258)
Dopad antidumpingových cel na ceny účtované spotřebitelům se odhaduje jako nevýznamný, jelikož většina výrobců jízdních kol v Unii působí v režimu osvobození vzhledem k tomu, že základní součásti jízdních kol lze dovážet z ČLR bezcelně až do výše 60 % celkové hodnoty použitých součástí.
(259)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad opatření na uživatele není významný. Jízdní kola z ČLR, stejně jako ze zemí bez opatření, jsou dodávána navzdory existenci opatření. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(260)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že analýza nebere v úvahu negativní dopad opatření na uživatele v podobě dodatečných nákladů vznikajících v důsledku opatření. Je třeba poznamenat, že ECF, která zastupuje spotřebitele, se vyslovila pro podporu opatření z důvodu kvality a bezpečnosti (viz 255. bod odůvodnění). Také díky systému osvobození již spotřebitelé využívají snížené ceny některých součástí jízdních kol (viz 257. bod odůvodnění). Toto tvrzení bylo proto shledáno nepodloženým.
5. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(261)
Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, v šetření nespolupracoval. Proto nebylo možné posoudit dopad opatření v průběhu období přezkumného šetření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu.
(262)
Je třeba připomenout, že existují další zdroje dovozu a přibližně 45 % spotřeby jízdních kol jsou vlastně dovezená jízdní kola.
(263)
Jelikož dovoz se spravedlivými cenami bude mít nadále přístup na trh Unie a dovoz z třetích zemí bude rovněž pokračovat, je pravděpodobné, že tradiční předmět podnikání dovozců bude pokračovat, i kdyby byla zachována antidumpingová opatření vůči ČLR. Pozměněná antidumpingová opatření u třech spolupracujících vyvážejících výrobců by zvýšila možnosti dovozu z ČLR v 0 % nebo snížené sazbě. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný dopad na dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení.
6. Účinnost opatření
(264)
Jedna strana tvrdila, že opatření by nebyla účinná vzhledem k tomu, že újma pro výrobní odvětví Unie nadále přetrvává i po téměř 20 letech platnosti antidumpingových opatření. Je třeba poznamenat, že navzdory platným opatřením bylo potvrzeno, že čínští vyvážející výrobci obcházeli opatření prostřednictvím jiných třetích zemí, což zčásti vysvětluje situaci výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Tento argument se proto zamítá.
(265)
Po poskytnutí informací některé strany uvedly, že opatření, která existují již více než dvacet tři let, nejsou odůvodněná právními ani obchodněpolitickými důvody. V reakci na toto tvrzení je třeba uvést, že doba trvání opatření není nijak omezena, jestliže jsou splněny podmínky pro jejich uložení nebo zachování. Také v daném případě jsou opatření oprávněná, jelikož zjištění potvrdila existenci dumpingu působícího újmu. Kromě toho situaci výrobního odvětví Unie dále zhoršuje obcházení. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
7. Závěr
(266)
Zachování opatření na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožní výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit svou finanční situaci způsobenou dumpingovým dovozem. Dovozci by navíc nebyli významně postiženi, protože jízdní kola z ČLR a ostatních třetích zemí za přiměřené ceny by byla i nadále dostupná na trhu. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie široce využívá stávající režim osvobození, byl vyvozen závěr, že stávající opatření nemají významný negativní dopad na uživatele/spotřebitele. Naproti tomu, pokud by opatření byla zrušena, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně zavřeli výrobu, což by ohrozilo rovněž existenci výrobců součástí jízdních kol v Unii.
(267)
S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření v sazbách uvedených v 279. bodu odůvodnění na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
I. NAVRHOVANÁ CLA
1. Úroveň pro odstranění újmy
(268)
S ohledem na závěry ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, platná opatření, která byla uložena prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011, by měla být zachována s výjimkou případů uvedených níže.
(269)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(270)
Úroveň uložených opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu způsobenou tímto dovozem bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu hodnoty cla potřebné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu bylo vzato v úvahu, že jakékoli opatření by mělo umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a celkově získalo zisk před zdaněním, jehož by výrobní odvětví tohoto typu přiměřeně dosáhlo v odvětví s běžnými podmínkami hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, prodejem obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním použité k tomuto výpočtu činilo 8 % obratu z prodeje jízdních kol. Jde o stejné rozpětí jako při předchozím šetření, protože nebylo zjištěno nic, co by nasvědčovalo potřebě tento podíl změnit.
(271)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. V důsledku toho se celostátní rozpětí újmy beze změny zachovává tak, jak je stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005.
(272)
Pro dva spolupracující vývozce, u nichž byl zjištěn dumping, byla rozpětí újmy stanovena na základě jejich vlastních vývozních cen ve srovnání, na stejné úrovni obchodu, s neškodnými cenami odpovídajícího druhu výrobku výrobního odvětví Unie. Pro třetí společnost nebylo vypočteno rozpětí újmy, protože u ní dumping zjištěn nebyl. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. nebylo zjištěno rozpětí újmy. U společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. však bylo zjištěno rozpětí újmy mnohem vyšší než dumpingové rozpětí.
(273)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že 8 % cílový zisk byl stanoven v tržních podmínkách, které neodpovídají současné situaci, a že Komise nebyla schopna poskytnout odpovídající odůvodnění toho, proč je i nadále opodstatněný cílový zisk stanovený v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění. Je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího přezkumu nebylo zjištěno, že by se míra cílového zisku měla změnit. Dotyčná strana neposkytla žádný podložený výpočet alternativní úrovně cílového zisku, který se má použít. Tento argument se proto zamítá.
2. Konečná opatření
(274)
Co se týká tří spolupracujících čínských vyvážejících skupin, byly stanoveny individuální sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto skupin zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými skupinami, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou skupinou, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se skupinami konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(275)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (30) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(276)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období přezkumného šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(277)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se považuje za potřebné přijmout v tomto případě zvláštní opatření s cílem zajistit řádné použití těchto antidumpingových cel. Mezi tato zvláštní opatření patří: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovozy, k nimž není přiložena taková faktura, podléhají zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(278)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(279)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení jsou celní sazby pro spolupracující vývozce stanoveny na úrovni dostatečné k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Pro společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd a Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd, vycházejí celní sazby z dumpingových rozpětí zjištěných při šetření, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. bylo rozpětí újmy nižší než dumpingové rozpětí, a proto je clo stanovené na úrovni rozpětí újmy.
(280)
Individuální celní sazby vypočtené pro období přezkumného šetření by měly být stanoveny takto:
Společnost
Konečné clo
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
(281)
Je třeba poznamenat, že podle čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97 se antidumpingové clo ve výši 48,5 % uložené tímto nařízením pro všechny ostatní společnosti (viz 279. bod odůvodnění) vztahuje rovněž na dovoz podstatných součástí jízdních kol pocházejících z ČLR podle jejich definice v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 30 a ex 8712 00 70 (kódy TARIC 8712007091 a 8712007099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě nařízení (ES) č. 71/97 se ponechává v platnosti.
Konečné antidumpingové clo uvedené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 71/97 je antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“ uložené v čl. 1 odst. 2.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 502/2013,
annettu 29 päivänä toukokuuta 2013,
asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen tapahtuvasta lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 990/2011 muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 3, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 2474/93 (2) käyttöön Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien polkupyörien tuonnissa lopullisen polkumyyntitullin, joka oli suuruudeltaan 30,6 prosenttia, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’. Perusasetuksen 13 artiklan mukaisen toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen seurauksena kyseinen tulli laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97 (3) koskemaan myös tiettyjen Kiinasta peräisin olevien polkupyörän osien tuontia. Lisäksi päätettiin perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan nojalla luoda ’vapautusjärjestelmä’. Järjestelmästä säädettiin yksityiskohtaisesti komission asetuksessa (EY) N:o 88/97 (4). Saadakseen vapautuksen laajennetusta tullista unionin polkupyöränvalmistajien on noudatettava perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisia edellytyksiä eli kiinalaisten polkupyörän osien osuuden on oltava alle 60 prosenttia niiden toiminnasta tai toiminnassa käytettävien osien arvonlisäyksen on oltava enemmän kuin 25 prosenttia. Tähän mennessä on myönnetty yli 250 vapautusta.
(2)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 1524/2000 (5) pitää voimassa edellä mainitut toimenpiteet.
(3)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoritetun välivaiheen tarkastelun jälkeen, jäljempänä ’tullia muuttava välivaiheen tarkastelu’, neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 1095/2005 (6) nostaa voimassa olevan polkumyyntitullin 48,5 prosenttiin.
(4)
Perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisten toimenpiteiden kiertämistä koskevien toimenpiteiden tarkastelun jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 171/2008 (7) pitää voimassa Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontia koskevan polkumyyntitullin laajentamisen niin, että se koskee Kiinasta peräisin olevien tiettyjen polkupyörän osien tuontia.
(5)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’aiempi tutkimus’, jälkeen neuvosto päätti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 990/2011 (8) pitää voimassa edellä mainitut toimenpiteet.
2. Tutkimuksen vireillepano komission aloitteesta
(6)
Lokakuussa 2011 loppuun saatetun toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen komission käytettävissä oleva näyttö polkumyynnin ja vahingon osalta osoitti, että olosuhteet, joiden perusteella voimassa olevat toimenpiteet oli otettu käyttöön, olivat saattaneet muuttua ja tämä muutos saattoi olla pysyvää luonteeltaan.
(7)
Komission käytettävissä oleva alustava näyttö osoitti, että Kiinan polkupyöräntuottajiin sovellettu vientikiintiöjärjestelmä, joka tullia muuttavassa välivaiheen tarkastelussa esti markkinatalouskohtelun myöntämisen vientiä harjoittaville tuottajille, on poistettu tammikuussa 2011.
(8)
Myös unionin tuotannonalan rakenteessa on tapahtunut muutoksia. Useat unionin tuottajat ovat siirtyneet täydellisestä tuotantosyklistä tuotujen osien kokoonpanoon tai osittaiseen kokoamiseen.
(9)
Lisäksi Euroopan unionin laajennuttua vuosina 2004 ja 2007 polkupyöriä valmistavaan unionin tuotannonalaan liittyi merkittävä määrä tuottajia. Lukuisat unionin tuotannonalaan ennen näitä laajentumisia kuuluneet tuottajat myös siirsivät tuotantolaitoksiaan tai perustivat uusia tuotantolaitoksia uusiin jäsenvaltioihin. Tämän kehityksen tuloksena unionin tuotannonalan kustannustaso on saattanut muuttua.
(10)
Nykyistä vahingon korjaavaa tasoa laskettaessa lähtökohtina olivat teräsvalmisteiset polkupyörät, kun taas nykyisin useimmat polkupyörät ovat pikemminkin alumiiniseoksesta valmistettuja.
(11)
Kaikki nämä muutokset vaikuttavat pysyviltä, ja siksi on perustellusti tarpeen arvioida vahinkoa ja polkumyyntiä koskevat päätelmät uudelleen.
(12)
On myös huomattava, että vapautusjärjestelmää hyödyntävien yritysten määrä on kasvanut nopeasti mutta toisaalta kyseistä järjestelmää ei ole mukautettu sen käyttöönottovuoden 1997 jälkeen. Polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä vapautettujen osien tuontiin sovellettavasta valvontajärjestelmästä on lisäksi tullut erittäin monimutkainen ja vaivalloinen, minkä vuoksi järjestelmän vaikuttavuus voi vaarantua.
(13)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että on olemassa riittävä alustava näyttö perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen tutkimuksen panemiseksi vireille, ja ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä maaliskuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (9), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden välivaiheen tarkastelun vireillepanosta omasta aloitteestaan.
3. Rinnakkainen toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus
(14)
Komissio pani 25 päivänä syyskuuta 2012 vireille asetuksella (EU) N:o 875/2012 (10) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 990/2011 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä polkupyörien tuonnilla Indonesiasta, Malesiasta, Sri Lankasta tai Tunisiasta, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia, Malesia, Sri Lanka tai Tunisia, koskevan tutkimuksen, jäljempänä ’toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus’, ja asetti kyseiselle tuonnille kirjaamisvelvoitteen.
(15)
Neuvosto laajensi toukokuussa 2013 asetuksella (EU) N:o 501/2013 (11), jäljempänä ’toimenpiteiden kiertämistä koskeva asetus’, Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet koskemaan Indonesiasta, Malesiasta, Sri Lankasta tai Tunisiasta lähetettyjen polkupyörien tuontia, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia, Malesia, Sri Lanka tai Tunisia, koska havaittiin, että tällä tuonnilla kierrettiin toimenpiteitä kauttakuljetuksella ja/tai kokoonpanotoimilla perusasetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
4. Rinnakkainen tukien vastainen tutkimus
(16)
Komissio julkaisi 27 päivänä huhtikuuta 2012Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (12) tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa unioniin, jäljempänä ’tukien vastainen tutkimus’.
(17)
Marraskuussa 2012 komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (13), että toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen päätelmiä voidaan käyttää 14 ja 15 kappaleessa mainitussa tukien vastaisessa tutkimuksessa.
(18)
Toukokuussa 2013 komissio päätti asetuksella (EU) 2013/227/EU (14) tukien vastaisen tutkimuksen ottamatta käyttöön toimenpiteitä.
5. Tutkimuksen osapuolet
(19)
Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti tiedossa olleille unionin tuottajille ja niiden järjestöille, tiedossa olleille vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja kiinalaisten tuottajien järjestölle, asianomaisen maan viranomaisille, tiedossa olleille tuojille ja tuojien järjestöille, tiedossa olleille polkupyörien osien unionin tuottajille ja niiden järjestöille sekä tiedossa olleille käyttäjien järjestöille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(20)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia ja niiden tiedossa olevia järjestöjä, kaikkia unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 väliseltä ajalta.
(21)
Koska asianomaisen maan edustajat eivät ilmoittautuneet vireillepanon yhteydessä, komissio otti yhteyttä noin 70 kiinalaiseen yritykseen, jotka olivat komission yksikköjen tiedossa aiemmasta tutkimuksesta. Myöhemmin kun 16 kappaleessa mainittu tukien vastainen tutkimus oli pantu vireille, komissio yksilöi noin 300 muuta kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joihin myös otettiin yhteyttä tämän välivaiheen tarkastelun puitteissa.
(22)
Komissio pyrki löytämään yrityksiä, jotka olisivat toimineet yhteistyössä, mutta sen pyrkimyksistä huolimatta vain kahdeksan kiinalaista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ilmoittautui ja näistä vain neljällä oli vientiä unioniin 37 kappaleessa määritellyllä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja niiden osuus Kiinasta tulevien polkupyörien kokonaistuonnista oli alle 4 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(23)
Edellä esitetyn perusteella päätettiin, ettei kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista tarvitse valita otosta.
(24)
Yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan ryhmän, Giant Chinan, osalta katsottiin, että perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltaminen oli perusteltua (ks. 63-64 ja 131 kappale). Tämän vuoksi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste heikkeni entisestään.
(25)
Unionin tuottajista valittiin otos, kuten 32-35 kappaleessa selitetään.
(26)
Otantaa ei pidetty tarpeellisena myöskään etuyhteydettömien tuojien osalta (ks. 36 kappale).
(27)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille niitä pyytäneille osapuolille vireillepanoilmoituksessa esitetyissä määräajoissa, eli otokseen valituille unionin tuottajille, yhteistyössä toimiville kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille, jotka ilmoittautuivat 36 kappaleessa kuvatun mukaisesti sekä tiedossa olleille polkupyörän osien tuottajille unionissa.
(28)
Kyselylomakkeeseen saatiin vastauksia ja muita kannanottoja neljältä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä ja niiden edustajalta, kahdeksalta otokseen valitulta unionin tuottajalta, yhdeltä käyttäjien järjestöltä ja kahdeksalta unionin tuottajien järjestöltä, 53:lta polkupyörän osien tuottajalta sekä yhdeltä polkupyörän osien tuottajien järjestöltä. Yksikään etuyhteydettömistä tuojista, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut kyselylomakkeeseen.
(29)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon, syy-yhteyden ja unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Polkupyörien tuottajat unionissa
-
Accell Hunland, Unkari
-
Decathlon RGVS, Portugali
-
Denver srl, Italia
-
SC Eurosport DHS, Romania
-
Koninklijke Gazelle, Alankomaat
-
Maxcom Ltd, Bulgaria
-
MIFA, Saksa
-
Sprick Rowery, Puola
b)
Polkupyörien osien tuottajat unionissa
-
Chimsport, Romania
-
Telai Olagnero, Italia
c)
Vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
Niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, SA DE C.V., México, Meksiko
-
Bicicletas Magistroni, México, Meksiko
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Meksiko.
(31)
Sen jälkeen kun olennaisista tosiasioista ja huomioista oli ilmoitettu, jäljempänä ’ilmoittaminen’, jotkin osapuolet väittivät, että osapuolille ei annettu riittävää aikaa huomautusten tekemistä varten. Tältä osin on huomautettava, että osapuolille annettiin riittävästi aikaa tehdä huomautuksia perusasetuksen 20 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Näin ollen väitettä ei oteta huomioon.
6. Unionin tuottajien otanta
(32)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajia edustavan otoksen. Tämä otos koostui kahdeksasta yrityksestä, jotka sisältyivät niihin yli 380:een unionin tuottajaan, jotka olivat tiedossa ennen tutkimuksen vireillepanoa; otoksen valinta perustui erityisesti tuotannon ja myynnin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa, ottaen huomioon tuottajien maantieteellinen jakautuminen. Otos kattoi suurimmat tuottajamaat, jotka oli asetettu järjestykseen tuotantomäärien mukaisesti. Kunkin maan osalta otokseen sisällytetyt yritykset kuuluivat suurimpiin edustaviin yhteistyössä toimineisiin tuottajiin. Otokseen kuului myös yrityksiä suurimmista yhteistyössä toimineista ryhmistä. Tässä tapauksessa erityishuomiota kiinnitettiin siihen, että otokseen valittiin yhtäläinen määrä yrityksiä vanhoista ja uusista jäsenvaltioista.
(33)
Otos edusti noin 25:tä prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta ja -myynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Asianomaisia osapuolia kehotettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään näkemyksensä tämän valinnan soveltuvuudesta 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemispäivästä. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(34)
Jotkin osapuolet esittivät vastalauseita unionin tuottajien otannasta. Ne väittivät, että i) alustavaan otokseen kuului vain tiettyjä oikeushenkilöitä, jotka kuuluivat toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmään, eikä kaikkia oikeushenkilöitä, jotka muodostavat täysimittaisen taloudellisen yksikön, joka tuottaa kyseistä tuotetta, ja ii) ehdotukseen sisältyi yritys, joka oli hiljattain toiminut tappiollisesti, vaikka unionin tuottajien toiminta oli menestyksekästä kyseisellä kaudella. Lisäksi väitettiin, että tappiot eivät liittyneet tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.
(35)
Nämä väitteet hylättiin seuraavassa esitetyin perustein: i) Suurempiin ryhmiin kuuluvien yritysten, joiden havaittiin toimivan riippumattomasti saman ryhmän muista tytäryrityksistä, katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa, minkä vuoksi ei ollut tarpeen tutkia koko ryhmää yhdessä. ii) Kyseinen osapuoli ei esittänyt näyttöä tukemaan väitettään, jonka mukaan otokseen valittu yritys, joka väitteen mukaan toimi tappiollisesti, ei edustaisi unionin tuotannonalaa. Vaikka valitun otoksen on edustettava unionin tuotannonalaa, valittujen yritysten ei välttämättä tarvitse olla samanlaisia. Sen vuoksi tämän osapuolen väite oli hylättävä.
7. Etuyhteydettömien tuojien otanta
(36)
Vireillepanoilmoituksessa esitettiin myös etuyhteydettömien tuojien otantaa. Kaikkiin tiedossa olleisiin etuyhteydettömiin tuojiin otettiin yhteyttä vireillepanon yhteydessä. Koska otantamenettelyssä saatiin niin vähän vastauksia, otosta ei valittu. Kaikkia etuyhteydettömiä tuojia, jotka ilmoittautuivat, pyydettiin toimimaan yhteistyössä ja niille toimitettiin kyselylomake. Yksikään etuyhteydettömistä tuojista ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.
8. Tutkimusajanjakso
(37)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Kehityssuuntien tarkastelu vahingon määrityksen yhteydessä kattoi tammikuun 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(38)
Tämän tarkastelua koskevan tutkimuksen kohteena ovat Kiinasta peräisin olevat moottorittomat polkupyörät (myös kolmipyöräiset tavarankuljetuspolkupyörät, ei kuitenkaan yksipyöräiset), jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 8712 00 30 ja ex 8712 00 70, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.
(39)
Aiemman tutkimuksen tapaan polkupyörät luokiteltiin seuraavasti:
-
A) 24 tai 26 tuuman maastopyörät (ATB- ja MTB-pyörät),
-
B) 26 tai 28 tuuman retkipyörät/kaupunkipyörät/hybridipyörät/VTC-pyörät/matkapyörät,
-
C) 16 tai 20 tuuman nuorisopyörät (BMX-pyörät) ja lastenpyörät,
-
D) muut polkupyörät (yksipyöräisiä lukuun ottamatta).
(40)
Kaikki edellä luetellut polkupyörätyypit ovat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan samanlaisia. Lisäksi niitä myydään unionin markkinoilla samojen jakelukanavien kuten erikoisliikkeiden, urheiluliikeketjujen ja suurmyymälöiden kautta. Koska eri polkupyörien peruskäyttötarkoitus on sama, ne voivat pitkälti korvata toisensa, joten eri luokkiin kuuluvat mallit kilpailevat keskenään. Tällä perusteella pääteltiin, että kaikki nämä tuoteluokat muodostavat yhden ainoan tuotteen.
(41)
Eräs osapuoli väitti, että erityyppisillä polkupyörillä on merkittävästi erilaiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset ja myös merkittävästi erilaiset hinnat, eivätkä nämä erityyppiset polkupyörät ole kuluttajien näkökulmasta keskenään vaihdettavissa. Lisäksi väitettiin, että teräs- ja alumiinipolkupyöriä ei voida pitää keskenään vaihdettavina ja että niidenkin hinnat ovat erilaiset.
(42)
Väitteensä tueksi osapuoli toimitti tutkimuksen viiden eri tuotetyypin fyysisistä ja teknisistä perusominaisuuksista ja käyttötarkoituksista sekä näiden tuotetyyppien vaihdettavuudesta. On huomattava, että tutkimus perustui väitetysti 36 yksilön vastauksiin, mutta siitä ei ole selvyyttä, miten vastaajat valittiin. Lisäksi vaikuttaa siltä, että se laadittiin erityisesti tätä tutkimusta varten. Tutkimukseen ei sisälly mitään mitattavissa olevaa tietoa. Tutkimuksen sisältö vaikuttaa perustuvan asiakkaiden ja/tai tuottajien mielipiteisiin eikä niinkään tarkistettavissa olevaan näyttöön. Sen vuoksi tämän tutkimuksen tulosten edustavuus on kyseenalainen.
(43)
Osapuoli ei esittänyt muuta näyttöä väitteensä tueksi.
(44)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaikki edellä luetellut polkupyörätyypit ovat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan samanlaisia. Erityisesti havaittiin, että eri raaka-aineiden käytöllä ei ole vaikutusta polkupyörän perusominaisuuksiin. Vaikka teräksellä ja alumiinilla on joitakin erilaisia teknisiä ominaisuuksia, kuten paino, teräksestä ja alumiinista valmistettujen polkupyörien perusominaisuudet pysyvät silti samoina.
(45)
Osapuoli ei myöskään toimittanut mitään erityisnäyttöä siitä, että teräksestä tehdyillä polkupyörillä ja alumiinista tehdyillä polkupyörillä olisi itse asiassa erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet.
(46)
Erityisten sovellusten, käyttötarkoitusten ja kuluttajien käsitysten osalta tässä tutkimuksessa on vahvistettu, että kaikissa polkupyörissä on samat perussovellukset ja niillä kaikilla on pääasiassa sama tarkoitus. On totta, että eri tuoteluokat on periaatteessa tarkoitettu vastaamaan eri loppukäyttäjien vaatimuksiin, mutta loppukäyttäjät käyttävät yleisesti tiettyyn luokkaan kuuluvaa polkupyörää eri tarkoituksiin.
(47)
Tämän vuoksi ei ole olemassa selkeitä eroja, jotka perustuisivat siihen, miten loppukäyttäjät käyttävät tai minkälaisina he pitävät eri polkupyöräluokkia.
(48)
Myöskään unionin tuottajat eivät usein tee tuotannossa, jakelussa ja kirjanpidossa eroa eri luokkiin sijoitettujen polkupyörien välille. Niillä on itse asiassa usein samanlaiset valmistusprosessit kaikille polkupyöräluokille.
(49)
Lisäksi eri luokkiin kuuluvia polkupyöriä myydään unionin markkinoilla samojen jakelukanavien kuten erikoisliikkeiden, urheiluliikeketjujen ja suurmyymälöiden kautta.
(50)
Tällä perusteella pääteltiin, että kaikki nämä tuoteluokat muodostavat yhden ainoan tuotteen.
(51)
Eräs osapuoli otti esiin, että tämä tutkimus kattaa kaksi CN-koodia (ks. 38 kappale), kun aiemmassa tutkimuksessa (ks. 5 kappale) katettiin kolme CN-koodia eli ex 8712 00 10, 8712 00 30 ja ex 8712 00 80. Koodien muuttuminen johtui yhdistettyyn nimikkeistöön komission asetuksella (EU) N:o 1006/2011 (15) tehdyistä muutoksista, jotka tulivat voimaan 1.1.2012.
(52)
Osapuoli väitti, että polkupyöriä, joissa ei ole kuulalaakereita, ei pitäisi pitää samana tuotteena kuin polkupyöriä, joissa on kuulalaakerit. Tutkimuksessa kuitenkin osoitettiin, että kuulalaakerisilla ja kuulalaakerittomilla polkupyörillä on samat tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Osapuoli ei myöskään toimittanut väitteensä tueksi mitään näyttöä, ja tämän vuoksi väite hylätään.
(53)
Osapuoli väitti lisäksi, että Eurostatin kirjaamissa keskimääräisissä tuontihinnoissa on merkittävä ero tarkasteltavana olevan tuotteen kattavien kahden CN-koodin välillä. On korostettava, että kuten 157 kappaleessa todetaan, tuotevalikoiman vuoksi Eurostatin kirjaama keskimääräinen hinta voi toimia vain hintasuuntausten osoittimena, mutta se ei ole käyttökelpoinen, jos halutaan verrata myyntihintoja eri maiden ja unionin välillä.
(54)
Ilmoittamisen jälkeen eräs osapuoli esitti uudelleen väitteensä, jonka mukaan tutkimuksen soveltamisalaan kuuluvat erityyppiset polkupyörät eivät ole samankaltaisia tuotteita, ja väitti toimittaneensa asiaa tukevaa näyttöä raaka-aineiden, fyysisten ja teknisten ominaisuuksien sekä käyttötarkoitusten eroista, joita sen väitteen mukaan erityyppisten polkupyörien välillä on.
(55)
Olisi tältä osin huomattava, että asiaa tukeva näyttö, jonka osapuoli väitti toimittaneensa, on itse asiassa tutkimus, jota komissio arvioi 42 kappaleessa. Arvioituaan tutkimuksen komissio päätteli, että sen tulosten edustavuus oli kyseenalainen 42 kappaleessa mainituista syistä.
(56)
Osapuolet vaativat, että lasten polkupyörät, jotka osapuoli määritteli polkupyöriksi, joiden renkaan halkaisija on alle 16 tuumaa, olisi jätettävä tutkimuksen tuotteen määritelmästä. Vaatimukset perustuivat olettamukseen, että etenkin käyttöikä ja yksinkertaiset ominaisuudet erottavat nämä polkupyörät selvästi muuntyyppisistä polkupyöristä, jotka kuuluvat tämän tutkimuksen piiriin.
(57)
Näitä vaatimuksia pidettiin kuitenkin riittämättöminä, jotta olisi voitu jättää tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle sellaiset polkupyörät, joiden renkaan halkaisija on alle 16 tuumaa, koska ei esitetty riittävää näyttöä, joka olisi osoittanut, että tutkimuksessa voitaisiin vetää selvä raja sellaisten polkupyörien, joiden renkaan halkaisija on alle 16 tuumaa, ja muiden tutkimuksen piiriin kuuluvien polkupyörätyyppien välille. Päinvastoin havaittiin, että sellaisten polkupyörien, joiden renkaan halkaisija on alle 16 tuumaa, olennaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet, jotka olivat yhteisiä tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa - lihasvoimalla toimivat poljettavat ajoneuvot, joiden runkoon on kiinnitetty enemmän kuin yksi rengas - olivat paljon tärkeämpiä kuin mitkään erot (eli pääasiassa pyörän koko). Lisäksi vaikutti siltä, että tuotanto, myyntikanavat ja kuluttajapalvelut eivät eronneet olennaisella tavalla muista tutkimuksen kohteena olevista polkupyörätyypeistä. Pelkästään se, että polkupyörät, joiden renkaan halkaisija on alle 16 tuumaa, muodostavat erillisen alaryhmän tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän sisällä, ei ole peruste niiden jättämiseksi tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Itse asiassa havaittiin, ettei polkupyörien, joiden renkaan halkaisija on alle 16 tuumaa, ja tarkasteltavana olevan tuotteen välillä ole selkeitä erottavia tekijöitä vaan että niissä on melko suurta päällekkäisyyttä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän osalta eli kyseessä on lihaskäyttöinen poljettava ajoneuvo, jossa on enemmän kuin yksi pyörä ja jota käytetään pääasiassa kulkuvälineenä ja urheiluun. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yksi yhteistyössä toimineista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista vei itse asiassa unioniin 12-tuumaisia polkupyöriä, joita ei pidetty lasten polkupyörinä vaan kyseessä olivat aikuisten käyttämät kokoontaitettavat polkupyörät, joiden osalta säilytys oli tärkeä ominaisuus.
(58)
Sen vuoksi pyyntö, jonka mukaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle pitäisi jättää polkupyörät, joiden renkaan halkaisija on alle 16 tuumaa, hylätään.
2. Samankaltainen tuote
(59)
Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tuottamilla ja myymillä polkupyörillä, vertailumaan markkinoilla tuotetuilla ja myydyillä polkupyörillä sekä Kiinasta unionin markkinoille tuoduilla polkupyörillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset, ja niitä pidetään tämän vuoksi perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
1.1 Markkinatalouskohtelua koskeva arviointi
(60)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
-
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa,
-
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien (IAS) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan,
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole,
-
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden, sekä
-
valuuttakurssien muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(61)
Tässä tutkimuksessa kaikki vientiä harjoittavat tuottajaryhmät, jotka toimivat alun perin yhteistyössä tutkimuksessa, hakivat perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palauttivat markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa.
(62)
Komissio hankki kaikista vientiä harjoittavista tuottajaryhmistä, jotka toimivat alun perin yhteistyössä tutkimuksessa, kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa.
(63)
Yhden ryhmän, Giant Chinan, vastausta pidettiin huomattavan puutteellisena, koska siihen ei sisältynyt kaikkia vaadittuja tietoja ryhmän rakenteesta, siitä huolimatta, että komissio pyrki saamaan tarvittavat tiedot ryhmältä.
(64)
Giant Chinalle ilmoitettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että siihen todennäköisesti sovelletaan käytettävissä olevia tietoja, ja sitä pyydettiin toimittamaan huomautuksia. Giant China kuitenkin kieltäytyi toimittamasta komissiolle tarvittavia tietoja, joten perusasetuksen 18 artiklan 1 kohtaa sovellettiin ja markkinatalouskohtelua koskeva hakemus hylättiin.
(65)
Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että yhdellekään kiinalaiselle yritysryhmälle ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, koska mikään niistä ei täyttänyt kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia seuraavassa esitettävistä syistä:
(66)
Mikään yhteistyössä toiminut viejäryhmä ei onnistunut osoittamaan täyttävänsä vaatimuksen 1, koska valtio puuttui tärkeimpiä raaka-aineita (terästä ja alumiinia) koskeviin päätöksiin. Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien ryhmien teräs- ja alumiinikustannukset ovat vähintään 20-25 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksista. Monet yritykset ovat vertikaalisesti täysin integroituneita, eli ne ostavat alumiiniharkot tai teräksen valmistaakseen putket, joita sitten käytetään runkojen/etuhaarukkojen ja lopulta polkupyörien valmistukseen.
(67)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kolme yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien ryhmää hankki tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen käytettävän teräksen ja alumiinin Kiinan kotimarkkinoilta.
(68)
Hinnat perustuvat alumiinin noteeraukseen valtion määräysvallassa olevassa Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market -pörssissä, jäljempänä ’pörssi’ tai ’SHFE’. SHFE on suljettu pörssi ja tarkoitettu vain Kiinaan rekisteröidyille yrityksille ja Kiinan kansalaisille, ja sitä valvoo valtion sääntelykomissio (”State Securities Regulatory Commission”). Useat pörssin toimintaa säätelevät säännöt edistävät matalaa volatiliteettia ja hintoja, jotka eivät heijasta markkina-arvoa SHFE:ssä: päivittäiset hinnanvaihtelut saavat olla 4 prosenttia yli tai alle edellisen kaupankäyntipäivän toimitushinnan, kauppaa käydään harvakseltaan (kunkin kuukauden 15. päivään asti), futuurisopimusten kesto on enintään 12 kuukautta ja sekä pörssi että välittäjät perivät maksuja liiketapahtumista.
(69)
Lisäksi SHFE-liiketoimissa fyysiset toimitukset voivat tapahtua vain hyväksyttyyn varastoon Kiinassa, toisin kuin kansainvälisissä pörsseissä, joissa toimitukset ovat maailmanlaajuisia. Koska SHFE on vain fyysisen vaihdon foorumi (johdannaisia ei myydä), tämä eristää Kiinan alumiinimarkkinat täysin. Tämän seurauksena arbitraasi maailmanlaajuisen vertailuarvon, Lontoon metallipörssin, jäljempänä ’LME’, tai muiden markkinoiden kanssa ei käytännössä ole mahdollista, ja vaihto tapahtuu erillään muista maailmanmarkkinoista. Sen vuoksi arbitraasia näiden markkinoiden kesken ei voi tapahtua. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla primaarialumiinin hinnat olivat SHFE:ssä noin 7 prosenttia alemmat (ilman arvonlisäveroa) kuin LME:ssä (myös ilman arvonlisäveroa), kun vertailun perustana käytetään spot-hintaa.
(70)
Valtio puuttuu myös hinnanmääritysmekanismiin SHFE:ssä, koska se on primaarialumiinin sekä myyjä että ostaja valtion Reserve Bureau -viraston ja muiden valtion elinten kautta. Lisäksi valtio asettaa päivittäiset hintarajat SHFE:n sääntöjen kautta, jotka valtion sääntelykomissio on hyväksynyt.
(71)
Kiina tukee alumiinituotteiden jalostusta myöntämällä osittaisen ALV-palautuksen monien alumiinituotteiden viennistä (polkupyöristä palautus on 15 %); primaarialumiinin viennistä sen sijaan ei makseta palautusta. Tämän tarkoituksena on kannustaa Kiinan teollisuutta jalostamaan alumiinia, ja se vaikuttaa suoraan primaarialumiinin saatavuuteen ja hintaan kotimarkkinoilla. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että primaarialumiinin vientiin sovelletaan 17 prosentin veroa, mutta polkupyörien vientiin ei sovelleta mitään vientiveroa. Tämä vahvistaa havaintoja Kiinan valtion puuttumisesta alumiinin kotimarkkinoiden toimintaan. Näillä välineillä on kotimarkkinoiden hintoja laskeva vaikutus, joka kannustaa kotimaista teollisuutta valmistamaan lopullisia tuotteita, joihin sisältyy alumiinia (kuten tarkasteltavana oleva tuote) sekä kotimaan että vientimarkkinoille.
(72)
Kiinan valtion toiminnasta aiheutuu lisää vääristymistä sitä kautta, että State Reserves Bureau -virasto, jäljempänä ’SRB’, joka on osa kansallista uudistuskomissiota (National Development Reform Commission), puuttuu toimintaan. Vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa SRB ryhtyi ostamaan primaarialumiinin varastoja kiinalaisilta alumiinisulatoilta saadakseen hyödykkeen hinnan nousemaan. SRB myi primaarialumiinin takaisin markkinoille, muun muassa marraskuun 2010 alussa Bloombergin mukaan (16). Xinhua News Agency raportoi varastojen kerryttämistoimista joulukuussa 2008 ja selitti, että suunnitelmana oli kerryttää alumiinia 300 000 tonnia hintaan, joka oli 10 prosenttia korkeampi kuin markkinahinta, ja tavoitteena oli nostaa hintoja (17). SRB:n varastojen kerrytyssuunnitelmassa ostoja tehtiin useilta kiinalaisilta sulattamoilta, vaikka puolet oli ostettava Aluminium Corporation of China Ltd -yritykseltä. Edellä esitetty osoittaa, että Kiinan valtiolla on tärkeä asema primaarialumiinin hinnan asettamisessa ja että se puuttuu markkinoiden toimintaan.
(73)
Sitä, että edellä kuvattu valtion merkittävä puuttuminen liiketoimintaan on selvästi kohdennettua, vahvistaa muun muassa alumiinia koskeva 12. viisivuotiskehityssuunnitelma (2011-2015), jossa Kiinan viranomaiset nimenomaisesti mainitsevat, että tarkoituksena on mukauttaa vero- ja vientiveroalennuksia ja muita taloudellisia kannustimia ja valvoa tiukasti primaarituotteiden levittämisen ja viennin kokonaismäärää. Tällä suunnitelmalla jatketaan politiikkaa, jota harjoitettiin edeltävässä alumiinisuunnitelmassa. Lisäksi näitä suunnitelmia on toteutettu usean vuoden ajan, ja kuten edellä todettiin, tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli käynnissä useita täytäntöönpanotoimenpiteitä.
(74)
Näin ollen monet valtiolähtöiset vääristymät Kiinan primaarialumiinin hinnoissa vaikuttavat raaka-aineiden hintoihin. Lisäksi tuottajat saavat etua näistä vääristymistä, koska ne yleensä tekevät ostoksensa Kiinan markkinoilta paikallisilta toimittajilta käyttäen Kiinan spot-markkinoiden hintoja (tai SHFE:tä) vertailuarvona. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kyseiset hinnat olivat noin 7 prosenttia alempia kuin maailmanmarkkinahinnat. Teoriassa kiinalaiset yhtiöt voivat myös ostaa tiettyjä määriä LME:n hinnoilla, kun hinnat Kiinan markkinoilla ovat korkeammat valtion puuttumisen vuoksi, mutta päinvastainen ei ole mahdollista Kiinan ulkopuolisille toimijoille.
(75)
Näin ollen pääteltiin, että Kiinan alumiinimarkkinat ovat vääristyneet, koska valtio puuttuu merkittävästi niiden toimintaan.
(76)
Kiinan valtion puuttumisesta terässektorin toimintaan on osoituksena se, että suurin osa kiinalaisista terästuottajista on valtion omistuksessa ja että eri viisivuotistoimintasuunnitelmat, erityisesti rauta- ja terässektorin nykyinen 12. viisivuotissuunnitelma (2011-2015), vaikuttavat selvästi teräksen kokonaiskapasiteettiin ja tuotokseen.
(77)
Valtio harjoittaa merkittävää valvontaa myös raaka-ainemarkkinoilla. Koksin (joka yhdessä rautamalmin kanssa on teräksen tuotannon merkittävin raaka-aine) vientiin sovelletaan määrällisiä rajoituksia ja 40 prosentin vientiveroa. Näin ollen voidaan päätellä, että Kiinan teräsmarkkinat ovat vääristyneet, koska valtio puuttuu merkittävästi niiden toimintaan.
(78)
Komission suorittamassa polkumyyntitutkimuksessa (18) vahvistettiin valtion toimintaan puuttumisen merkitys myös putkien erityissektorilla; putket ovat teräksisten polkupyörien valmistuksessa käytetty tärkein raaka-aine.
(79)
Näin ollen pääteltiin, että Kiinan teräsmarkkinat ovat vääristyneet, koska valtio puuttuu merkittävästi niiden toimintaan.
(80)
Näissä olosuhteissa kumpikaan yrityksistä ei pystynyt osoittamaan, että niiden raaka-aineiden hankintaa koskeviin liiketoimintapäätöksiin ei kohdistuisi valtion merkittävää puuttumista asiaan ja että tärkeimpien tuotantopanosten kustannukset heijastaisivat merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla. Tämän vuoksi ne eivät voineet osoittaa täyttävänsä vaatimusta 1.
(81)
Neljän muun vaatimuksen osalta yhteistyössä toimineet kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pystyivät osoittamaan täyttävänsä loput vaatimukset.
(82)
Edellä esitettyjen, vaatimusta 1 koskevien havaintojen perusteella katsottiin - neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen - että kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ryhmän markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö olisi hylättävä.
(83)
Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista päätelmistä asianomaisille kiinalaisille yrityksille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin myös tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.
1.2 Osapuolten huomautukset
(84)
Markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs yritys väitti, että markkinatalouskohtelun epäämistä koskeva päätös tehtiin Kiinan koko polkupyöräteollisuuden perusteella eikä yksittäisten yritysten perusteella. On huomattava, että vaikka komissio arvioi Kiinan teräs- ja alumiinisektoreiden toimintaa, Kiinan teräs- ja alumiinimarkkinoiden ja yhteistyössä toimineiden ryhmien raaka-aineeksi ostamien teräs- ja alumiinituotteiden välillä on selvä yhteys.
(85)
Lisäksi väitettiin, että teräkseen ja alumiiniin liittyvä kiinalaisten polkupyöräntuottajien kustannusetu on merkityksetön, koska sen osuus on vain 1,4-1,75 prosenttia, koska primaarialumiinin ja teräksen osuus polkupyörien valmistuskustannuksista on 20-25 prosenttia ja LME- ja SHFE-hintojen ero oli 7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(86)
Tältä osin on korostettava, että keskeinen tekijä analyysissä on raaka-aineen osuus valmistuskustannuksista (ja tässä tapauksessa se oli merkittävä eli vähintään 20-25 %) ja se, että Kiinan raaka-ainemarkkinat ovat vääristyneet. Vääristymisen tarkkaa määrällistä vaikutusta yrityksen kustannuksiin ei pidetä ratkaisevana tekijänä.
(87)
Lisäksi väitettiin, että toisessa tutkimuksessa komissio arvioi tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa käytettyjen välittömien raaka-aineiden hinnat eikä primaariraaka-aineen hintoja, minkä vuoksi tässä tapauksessa komission olisi pitänyt arvioida valtion puuttuminen välittömän raaka-aineen eli suulakepuristetun alumiiniseoksen hintoihin eikä primaarialumiinin, joka on primaariraaka-aine.
(88)
Tältä osin on huomattava, että kukin tutkimus analysoidaan eri perustein. Lisäksi se, että primaarialumiinin markkinat ovat valtion valvonnassa, osoittaa että alumiinin välituotteiden markkinat eivät myöskään toimi markkinatalousolosuhteissa eli eivät reagoi kysyntään ja tarjontaan. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(89)
Lisäksi väitettiin, että primaarialumiinin hintaerot SHFE:n ja LME:n välillä eivät ehkä johda suulakepuristetun alumiiniseoksen hinnaneroihin eri markkinoilla ja että tuotannon tehokkuuden, jäännöskapasiteetin ja ympäristövelvoitteista aiheutuvien kustannusten kaltaiset tekijät on otettava huomioon.
(90)
Tämän väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä. Näytön puuttuessa komissio ei pystynyt analysoimaan ja tarkistamaan väitettä, ja se oli sen vuoksi hylättävä.
(91)
Väitettiin myös, että koska komissio ei ottanut huomioon, että on olemassa lukuisia välituotteita, se ei ottanut huomioon lopullisten tuotteiden eli polkupyörien hinnoitteluun liittyviä piirteitä ja tekijöitä. Koska polkupyörä myydään suoraan loppukuluttajalle (toisin kuin primaarialumiini), polkupyörien hinnan määrittävät muut seikat kuin raaka-aineen hinta, kuten polkupyörän erityiset tekniset ominaisuudet ja kysyntä kuluttajien piirissä.
(92)
Tällaisista ominaisuuksista ja tekijöistä, jotka olisi pitänyt ottaa huomioon, ei kuitenkaan annettu mitään konkreettisia tietoja, joten komissio ei pystynyt kommentoimaan niitä.
(93)
Lisäksi väitettiin, että komissio arvioi virheellisesti periaatteet, joiden mukaan SHFE toimii. Väitettiin, että valtion sääntelykomissio sääntelee SHFE:n toimintaa samoin kuin mm. Autorité des marchés financiers Ranskassa tai Financial Services Authority Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja että valtion sääntelykomission tehtävät ja sääntely-/valvontatoimet ovat G-20-periaatteiden mukaisia. Tämän vuoksi markkinatalouskohtelun myöntämiseen liittyvät päätelmät, jotka koskevat valtion sääntelykomission tehtävää ja SHFE:n toimintaa, ovat perusteettomia.
(94)
On huomattava, että yritys ei ottanut huomioon sitä, että kyseiset valvontaelimet Yhdistyneessä kuningaskunnassa (19) ja Ranskassa (20) ovat valtiosta riippumattomia elimiä, Kiinan valtion sääntelykomissio (21) on ministeritason yksikkö, joka toimii suoraan valtioneuvoston alaisuudessa. Valtioneuvosto on korkein valtion täytäntöönpanovaltaa käyttävä elin sekä korkein valtionhallinnon elin (22). Tämä on vielä yksi esimerkki siitä, että valtio osallistuu aktiivisesti Kiinan alumiinimarkkinoiden sääntelyyn. Mitä tulee G-20-periaatteiden noudattamiseen, yritys vain esitti lausunnon eikä selittänyt periaatteita, joihin se viittasi. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(95)
Eräs yritys oli vielä eri mieltä komission arviosta, jonka mukaan maailmanlaajuisen vertailuarvon, LME:n, tai muiden markkinoiden ja SHFE:n hintojen välinen arbitraasi ei ole käytännössä mahdollista, minkä vuoksi SHFE toimii irrallaan muista maailmanmarkkinoista.
(96)
On huomattava, että tämä on ristiriidassa sen kanssa, että yritys hyväksyi SHFE:n ja LME:n välisen hintaeron kaudella, jolloin SHFE:n hinta oli korkeampi kuin LME:n hinta väittämällä, että kyseisellä kaudella kiinalaiset tuottajat maksoivat enemmän alumiinituotteista kuin unionin tuottajat.
(97)
Lisäksi yritys väitti, että vuodesta 2010 lähtien SHFE alkoi sallia alumiinin fyysiset toimitukset tullivarastoihin Shanghain vapaakauppa-alueella. Tästä seuraa, että tämä väite ei ole ristiriidassa vaan pikemminkin vahvistaa komission arviota, jonka mukaan fyysiset toimitukset voivat tapahtua vain Kiinassa sijaitsevaan varastoon, jonka SHFE on hyväksynyt, toisin kuin kansainvälisessä kaupassa, jossa toimitukset voivat tapahtua maailmanlaajuisesti.
(98)
Lisäksi väitettiin, että SHFE muodostaa futuurimarkkinat ja SHFE:ssä on käyty kauppaa alumiinifutuurisopimuksilla vuodesta 1991, minkä vuoksi komission arvio, jonka mukaan SHFE:ssä ei myydä johdannaisia, on virheellinen.
(99)
SHFE muodostaa todellakin futuurimarkkinat. Futuurisopimukset, joilla SHFE:ssä käydään kauppaa, toteutetaan fyysisinä toimituksina. Johdannaistuotteet ilman fyysistä toimitusta eli joita ei tosiasiallisesti toteuteta vaan jotka myydään ennen toimituspäivää, on rajoitettu Kiinaan, minkä vuoksi SHFE on vain fyysisen vaihdon foorumi, joka eristää Kiinan alumiinimarkkinat.
(100)
Väitettiin myös, että komission perustelut, jotka liittyivät primaarialumiinia koskevien alv-/verotoimenpiteiden ja varastotoimenpiteiden vaikutuksiin polkupyörien hinnoitteluun, olivat talouden kannalta kyseenalaisia eivätkä riittävän perusteltuja.
(101)
Yritys ei kuitenkaan selvittänyt, mitä tekijöitä komission analyysistä puuttuu, eikä toimittanut näyttöä tästä väitteestä, joten komissio ei pystynyt kommentoimaan sitä.
(102)
Lisäksi väitettiin, että Kiinan ja EU:n teollisuuspolitiikassa on samankaltaisuuksia ja että komissio ei ole osoittanut, että Kiinan teollisuuspolitiikalla olisi suoraa tai merkittävää vaikutusta kiinalaisten vientiä harjoittavien polkupyöräntuottajien tuotantopanoksia koskeviin päätöksiin, polkupyörien tuotantoon tai myyntitoimintaan.
(103)
Tältä osin on huomattava, että yritys ei täsmentänyt, mihin EU:n politiikkaan se viittasi, minkä vuoksi komissio ei voi kommentoida tätä väitettä. Lisäksi väitteestä, jonka mukaan ei ole osoitettu, että Kiinan teollisuuspolitiikalla on merkittävä vaikutus kiinalaisten vientiä harjoittavien polkupyöräntuottajien tuotantopanoksia koskeviin päätöksiin, tuotantoon tai myyntiin, on huomattava, että Kiinan alumiinisektorin viisivuotissuunnitelmien olemassaolo ja eristyneessä pörssissä kaupattavan alumiininhinnan vääristymät, kun alumiinin osuus polkupyörän valmistuskustannuksista on 20-25 prosenttia, osoittavat selvän yhteyden Kiinan teollisuuspolitiikan sekä kiinalaisten vientiä harjoittavien polkupyöräntuottajien tuotantopanoksia koskevien päätösten, tuotannon ja myynnin välillä.
(104)
Komission väitettiin myös rikkoneen perusasetuksessa täsmennettyä kolmen kuukauden määräaikaa. Tältä osin on huomattava, että koska kiinalaisten viejien yhteistyöaste oli erittäin alhainen, komissio pyrki kaikin mahdollisin keinoin löytämään lisää yhteistyöhalukkaita viejiä ottamalla yhteyttä lukuisiin viejiin, jotka yksilöitiin myöhemmin tutkimuksessa. Tämän tuloksena ei ollut mahdollista tehdä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevaa päätöstä säädetyssä määräajassa. Lisäksi on muistettava unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (23), jonka mukaan se, että markkinatalouskohtelua koskevan hakemuksen ratkaiseminen vie pitempään kuin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt kolme kuukautta, ei sinällään ole riittävä peruste polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä annetun asetuksen kumoamiseen. On myös huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa on tällä välin muutettu siten, että komissio tekee markkinatalouskohtelun määrittämisen vain sellaisten yritysten osalta, jotka on valittu otokseen, ja määrittäminen tehdään tavallisesti seitsemän kuukauden mutta viimeistään kahdeksan kuukauden kuluessa tutkimuksen aloittamisesta (24). Tätä muutosta sovelletaan kaikkiin uusiin ja käynnissä oleviin tutkimuksiin, myös tähän tutkimukseen. Määrittäminen tehtiin kahdeksan kuukauden kuluessa vireillepanosta.
(105)
Edellä esitetyn perusteella väite kolmen kuukauden määräajan rikkomisesta hylätään.
1.3 Osapuolten pyynnöt
(106)
Eräs osapuoli pyysi, että myös sellaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinatalouskohtelupyynnöt, jotka eivät enää harjoittaneet vientiä unioniin, olisi analysoitava. Väitettiin, että kyseiset tuottajat lopettivat unioniin viennin vuodesta 2005 voimassa olleiden polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi.
(107)
Tältä osin on huomattava, että polkumyyntiä ja vahinkoa koskevat havainnot koskevat tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa, joka on määritetty perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tämä tarkoittaa sitä, että vientiä harjoittavilta tuottajilta normaaliarvon ja vientihinnan määrittämistä varten kerätyt tiedot liittyvät vain kyseiseen kauteen. Markkinatalouskohtelun myöntämistä koskeva arviointi tehdään määritettäessä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvoa, jota sitten verrataan vientihintaan samalla kaudella. Jos tuottaja ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, vientihintaa ei voida vahvistaa eikä polkumyyntimarginaalia laskea. Tämän vuoksi ei ole mitään syytä tutkia sellaisen tuottajan markkinatalouskohtelua koskevaa pyyntöä, jolla ei ollut tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. On kuitenkin muistettava, että kaikilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on mahdollisuus pyytää perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti nk. välivaiheen tarkastelua, jossa niiden tilannetta tarkastellaan uudelleen, tai niillä vientiä harjoittavilla tuottajilla, jotka eivät ole vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla, johon toimenpiteet perustuivat, on mahdollisuus pyytää perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti nk. uuden viejän tarkastelua.
(108)
Osapuoli mainitsi pyynnössään myös asiassa Brosmann annetun unionin tuomioistuimen tuomion (25) ja vaikutti katsovan, että sen perusteella kiinalaisten tuottajien olisi voitava pyytää markkinatalouskohtelua, vaikka ne eivät olisikaan vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tuomiossa ei käsitellä sellaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinatalouskohtelua koskevia pyyntöjä, jotka eivät harjoittaneet vientiä tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi se ei ole merkityksellinen tässä yhteydessä.
(109)
Näin ollen pyyntö hylättiin.
(110)
Väitettiin myös, että sellaisten yritysten vientihinta, jolla ei ollut vientiä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, olisi määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti eli millä tahansa muulla hyväksyttävällä perusteella.
(111)
On huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa ei nimenomaisesti todeta, että vientihinta on muodostettava laskennallisesti asianomaisen maan tuottajille, jos ne eivät vieneet mitään määriä unioniin. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa viitataan sitä vastoin vientihinnan muodostamiseen sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyydään, ja oikaisujen tekemiseen tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten huomioon ottamiseksi, mikä vaikuttaisi osoittavan, että tuontia unioniin tapahtui tosiasiallisesti. Säännöksen ensimmäisessä virkkeessä esitetyllä ”millä tahansa muulla hyväksyttävällä perusteella” tarkoitetaan erityistapauksia, joissa edellä mainittuja menetelmiä ei voida soveltaa. Tästä ei seuraa, että artiklassa annettaisiin ymmärtää, että tuontia unioniin on täytynyt tapahtua tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
1.4 Päätelmät
(112)
Edellä esitetyn perusteella yksikään kiinalainen ryhmä, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia edellytyksiä. Sen vuoksi katsottiin, että näille ryhmille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua.
2. Yksilöllinen kohtelu
(113)
Euroopan parlamentti ja neuvosto muuttivat perusasetuksen 9 artiklan 5 kohtaa asetuksella (EU) N:o 765/2012 (26), joka tuli voimaan 6 päivänä syyskuuta 2012. Asetuksen (EU) N:o 765/2012 2 artiklassa säädetään, että muutosta sovelletaan vain tutkimuksiin, jotka on pantu vireille sen voimaantulon jälkeen. Näin ollen koska tämä tutkimus pantiin vireille 9 päivänä maaliskuuta 2012, muutosta ei sovelleta tähän tutkimukseen.
(114)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niiden maiden osalta, joihin sovelletaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset pystyvät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti osoittamaan, että niiden vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot on vapaasti määritetty, valuuttakursseja sovelletaan markkinahintaisina ja valtio ei puutu niiden toimintaan siten, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit.
(115)
Ne kolme yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa ryhmää, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Käytettävissä olevien tietojen mukaan vahvistetaan, että kaikki kolme kiinalaista ryhmää täyttävät kaikki yksilöllistä kohtelua koskevat vaatimukset.
3. Normaaliarvo
3.1 Vertailumaa
(116)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa sovellettavien kotimaisten hintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(117)
Komissio ehdotti vireillepanoilmoituksessa vertailumaaksi Meksikoa, jota käytettiin tähän tarkoitukseen myös aiemmassa Kiinaa koskeneessa tutkimuksessa.
(118)
Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia vertailumaata koskevasta ehdotuksesta.
(119)
Eräs osapuoli väitti, että Meksiko ei ole paras valinta vertailumaaksi vaan Taiwan olisi parempi valinta, koska Taiwan on polkupyörien suuri tuottaja ja sillä on enemmän yhteistä Kiinan kanssa kuin Meksikolla, joten tulokseksi saadaan todennäköisesti luotettavampi normaaliarvo.
(120)
Komissio pyrki löytämään yhteistyöhalukkaita yrityksiä 15 maasta, jotka olivat Bangladesh, Kanada, Kambodža, Intia, Indonesia, Malesia, Meksiko, Norja, Filippiinit, Sri Lanka, Taiwan, Thaimaa, Tunisia, Turkki ja Yhdysvallat.
(121)
Komissio sai vastauksia kyselylomakkeeseen ainoastaan kolmelta meksikolaiselta polkupyöräntuottajalta, jotka suostuivat myös siihen, että niiden vastaukset tarkastetaan niiden toimitiloissa. Mitkään muut yritykset mistään muista maista, joihin otettiin yhteyttä, eivät toimineet yhteistyössä. Näiden kolmen tuottajan kotimarkkinamyynnin osuus oli yli 30 prosenttia Meksikon markkinoista, joiden suuruudeksi arvioitiin 1,7 miljoonaa yksikköä vuonna 2011. Yli 14 tuottajan ja useiden tuojien havaittiin toimivan ympäristössä, jossa esiintyy kilpailua. Polkupyörien tuonti vuonna 2011 tapahtui pääasiassa Kiinasta (yli 60 %) ja Taiwanista (20 %). Tuonnin osuus kotimarkkinoista oli noin 5 prosenttia (lähde: Meksikon polkupyöränvalmistajien järjestön ANAFABIn vuosiraportti).
(122)
Meksikon markkinaprofiili tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, toimijoiden lukumäärä, kotimainen kilpailu ja tuotantoprosessin piirteet vahvistivat, että Meksiko soveltuu edelleen vertailumaaksi. Edellä esitetyn perusteella Meksikon markkinoita voidaan pitää edustavina ja kilpailulle avoimina. Tämän vuoksi päätellään, että Meksiko on sopiva vertailumaa.
3.2 Vertailumaan normaaliarvon määrittäminen
(123)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajilta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella seuraavasti.
(124)
Tutkimuksessa osoitettiin, että tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin edustavia määriä Meksikon kotimarkkinoilla.
(125)
Lisäksi selvitettiin, voitiinko myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(126)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tuotetyypin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotetyypin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.
(127)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.
(128)
Tutkimuksessa ei käynyt ilmi tuotelajeja, joiden osalta myynti ei ollut kannattavaa.
4. Vientihinta
(129)
Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(130)
Tapauksissa, joissa myynti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan tai kauppiaan kautta, vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti kyseisen etuyhteydessä olevan tuojan ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloittamien jälleenmyyntihintojen perusteella. Oikaisuja tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, mukaan luettuina myynti-, yleis- ja hallintokulut sekä voitto, huomioon ottamiseksi. Voittomarginaalin määrittämiseen käytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömän tuojan/kauppiaan saamaa voittoa, koska etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan voittoa ei pidetty luotettavana vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan välisen suhteen vuoksi.
(131)
Kuten johdanto-osan 63 ja 64 kappaleessa todettiin, Giant China kieltäytyi toimittamasta komission yksiköille tarvittavia tietoja ryhmän rakenteesta ja olennaisia tietoja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin Kiinassa osallistuneiden Jinshan Development and Construction Ltd -ryhmään, jäljempänä ’Jinshan-ryhmä’, kuuluvien yritysten tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta sekä unioniin suuntautuneen viennin määrästä ja hinnasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi vientihintaan sovellettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohtaa.
(132)
Giant China vastusti perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamista sekä markkinatalouskohtelun epäämisen osalta että sen osalta, että vientihinnan laskemiseen sovelletaan käytettävissä olevia tietoja. Se väitti, että komission pyytämät tiedot eivät ole välttämättömiä polkumyyntimarginaalin laskemista varten. Giant China väitti, että Kiinassa sijaitsevalta Jinshan-ryhmältä pyydetyt tiedot eivät ole merkityksellisiä markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin tai vientihinnan laskemisen kannalta, koska se on etuyhteydessä Giant Chinaan ja siihen etuyhteydessä oleviin yrityksiin, Giant-ryhmään, vain hyvin epäsuorasti.
(133)
Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että yksi Giant-ryhmän tytäryhtiö, joka tuotti ja vei aktiivisesti tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eli Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd, jäljempänä ’GP’, oli etuyhteydessä Jinshan-ryhmään yhteisten osakkeenomistukseen, rakenteeseen ja johtoon liittyvien yhteyksien kautta, ja että tämä ryhmä osallistui tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin. Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin Kiinassa osallistuvilta Jinshan-ryhmään kuuluvilta yrityksiltä ei saatu vastausta markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevaan lomakkeeseen ja polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen, ei voitu arvioida, missä määrin Jinshan-ryhmän tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannolla ja myynnillä oli vaikutusta vientihinnan määrittämiseen GP:n osalta ja näin ollen koko Giant-ryhmän osalta. Myöskään sitä ei voitu tutkia, täyttyivätkö perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan kriteerit. Koska yhteistyötä tältä osin ei ollut, Giant Chinan vaatimukset oli hylättävä.
(134)
Giant China väitti vielä, että ei ole tarpeen ottaa huomioon muihin vientiä harjoittaviin tuottajiin liittyviä hintatietoja, kun lasketaan jonkin vientiä harjoittavan tuottajan yksilöllistä marginaalia, elleivät Giant-ryhmä ja Jinshan-ryhmä muodosta yhtä yksikköä tiiviiden rahoituksellisten, kaupallisten ja hallinnollisten yhteyksien osalta.
(135)
Asiakirjoissa oleva näyttö tukee päätelmää, jonka mukaan GP ja Jinshan-ryhmä ovat etuyhteydessä ja niillä on tiiviit osakkeenomistukseen, rakenteeseen ja hallintoon liittyvät yhteydet. Koska kaikista GP:hen etuyhteydessä olevista osapuolista ei saatu kattavia tietoja, etenkään niistä kiinalaisista polkupyörien vientiä harjoittavista tuottajista, jotka ovat Jinshan-ryhmän tytäryhtiöitä, ei ole mahdollista tehdä kattavia ja luotettavia laskelmia vientihinnasta ja näin ollen määrittää yksilöllistä marginaalia GP:lle ja koko Giant-ryhmälle.
(136)
Väitettiin myös, että vaaditut tiedot asettivat kohtuuttoman rasitteen Giant Chinalle ja että se toimi parhaan kykynsä mukaan tutkimuksessa. Tältä osin on huomautettava, että ei toimitettu mitään näyttöä - ennen lopullisten päätelmien jälkeen esitettyjä huomautuksia - jotka olisivat osoittaneet, että Giant China pyrki millään tavoin keräämään markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevassa lomakkeessa ja polkumyyntiä koskevassa kyselylomakkeessa edellytettyjä tietoja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin osallistuvista Jinshan-ryhmän yrityksistä. Tutkimuksen aikana Giant China väitti, että oli tarpeetonta toimittaa pyydetyt tiedot muttei väittänyt, että tällaisten tietojen hankkiminen olisi kohtuuttoman hankalaa. Giant China toimitti näyttöä väitetyistä pyrkimyksistä vasta lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eli vaiheessa, jossa tällaisia tietoja ei enää voitu tarkastaa. Näin ollen niitä ei enää voitu ottaa huomioon.
(137)
Giant China väitti, että missään tapauksessa ei ollut riskiä mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden kiertämisestä esimerkiksi siirtämällä tuotantoa näiden kahden ryhmän välillä, koska GP, joka oli ainoa yhteys ryhmien välillä, oli lopettanut kaiken toimintansa syyskuussa 2011. On huomattava, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla GP oli edelleen olemassa yksikkönä, minkä Giant Chinakin vahvisti. Sen vuoksi tuotantotoiminta olisi voitu aloittaa uudelleen koska tahansa tulevaisuudessa, eikä se seikka, että GP väitetysti lopetti toimintansa syyskuussa 2011, ole merkityksellinen. Lisäksi Giant China väitti, että toimenpiteiden kiertämisen riskiin olisi voitu puuttua eri tavalla, esimerkiksi 276 ja 277 kappaleessa mainitulla valvontalausekkeella. On huomattava, että valvontalauseketta sovelletaan vain etuyhteydettömiin yrityksiin, joten asiaan liittyvät riskit eivät ole samanlaisia eikä samoja keinoja voida soveltaa.
(138)
Giant China väitti vielä, että GP:n toimitiloihin Kiinassa olisi pitänyt tehdä tarkastuskäynti, jotta olisi voitu tarkastaa GP:n tuotanto- ja myyntitoiminta syyskuun 2011 jälkeen. On huomattava, että ei pidetty merkityksellisenä, lopettiko GP toimintansa syyskuun 2011 jälkeen. Vaikka näin olisi ollutkin, GP olisi voinut aloittaa polkupyörien tuotanto- ja myyntitoiminnan uudelleen milloin tahansa, eikä tarkastuskäynti olisi vähentänyt tätä riskiä.
(139)
Giant China toimitti myös näyttöä, joka osoitti, että Giant-ryhmän omistamat GP:n osakkeet oli myyty 30 päivänä maaliskuuta 2013. On kuitenkin huomattava, että tämä liiketoimi tapahtui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen, ja kun otetaan huomioon tutkimuksen edistynyt vaihe, näitä tietoja ei voida tarkastaa, eivätkä ne ole merkityksellisiä tutkimuksen kannalta. Jos Giant pyytää tilanteensa uudelleentarkastelua osakkeiden myynnin vuoksi, tätä voidaan tarkastella ajallaan perusasetuksen säännösten mukaisesti.
(140)
Giant China toimitti samassa yhteydessä muita selvennyksiä komission arviointiin, jonka perusteella aiotaan soveltaa perusasetuksen 18 artiklan 1 kohtaa. Nämä selvennykset eivät kuitenkaan olleet sellaisia, että ne olisivat muuttaneet komission alkuperäistä arviointia.
(141)
Sen vuoksi päätelmät, jotka koskevat perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamista Giant-ryhmään, voidaan vahvistaa.
5. Vertailu
(142)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa välillisten verojen, alennusten, kaupan portaan, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin näyttö.
6. Polkumyyntimarginaali
6.1 Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat
(143)
Kolmen yhteistyössä toimineen yrityksen polkumyyntimarginaalit määritettiin vertaamalla yhteistyössä toimineille meksikolaisille tuottajille määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa kunkin kyseisen yrityksen unioniin viennissä veloittamien hintojen painotettuun keskiarvoon, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään.
(144)
Polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2 Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat
(145)
Koska kiinalaisten tuottajien yhteistyöaste oli erittäin alhainen (ks. johdanto-osan 22 ja 24 kappale), yhteistyössä toimineita yrityksiä koskevien havaintojen ei voida katsoa olevan koko maata edustavia. Sen vuoksi kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavaa, koko maata koskevaa polkumyyntimarginaalia ei voida tarkistaa.
(146)
Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali pysyy näin ollen sellaisena, kuin se on vahvistettu asetuksessa (EY) N:o 1095/2005 eli 48,5 prosenttia.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(147)
Samankaltaisen tuotteen tiedossa olevia tuottajia on unionissa arviolta 380. Lisäksi tutkimuksessa ilmoittautui kuusi unionin tuottajien kansallista järjestöä.
(148)
Kaikkia käytettävissä olevia tietoja, mukaan luettuna unionin tuottajilta ja kansallisilta järjestöiltä saadut tiedot, sekä komission saatavilla olevia tuotantotilastoja käytettiin unionin kokonaistuotannon määrittämiseen; se oli noin 11 miljoonaa polkupyörää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(149)
Ne unionin tuottajat, jotka vastaavat unionin kokonaistuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
(150)
Kuten edellä todettiin, yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien suuren lukumäärän vuoksi valittiin otos kahdeksasta unionin tuottajasta, joiden osuus unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta ja -myynnistä oli 25 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaikki otokseen valitut unionin tuottajat saivat etua 1 kappaleessa mainitusta vapautusjärjestelmästä.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Unionin kulutus
(151)
Unionin tuotannonalan myynti arvioitiin tuottajilta otantaa koskevan kyselylomakkeen avulla kerättyjen tietojen ja unionin polkupyöräntuottajien eri järjestöiltä kerättyjen tietojen pohjalta.
(152)
Unionin kulutusta laskettaessa huomioon otettiin 151 kappaleessa esitetyllä tavalla arvioitu unionin tuottajien myynti unionin markkinoilla ja kaikista maista peräisin oleva tuonti sellaisena kuin se käy ilmi Eurostatin tiedoista.
(153)
Unionin kokonaiskulutus laski 22 459 062 yksiköstä (vuonna 2008) 20 116 602 yksikköön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 10 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä johtuu pääasiassa vuosien 2008 ja 2009 välillä tapahtuneesta 8 prosentin laskusta, koska kulutus pysyi vakaana myöhemmin ja laski vain hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (2 %). Vuonna 2009 markkinoihin vaikutti erityisen voimakkaasti talouskriisi, eivätkä markkinat ole sen jälkeen elpyneet. Vuonna 2011 tapahtunut lisälasku aiheutui kuluttajien jatkuvasti varovaisesta kulutuksesta nykyisessä taloustilanteessa.
Taulukko 1
Kulutus
2008
2009
2010
2011
Määrä (yksikköä)
+
tuonti yhteensä
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
unionin markkinoilla myyty unionin tuotanto
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
kulutus
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Indeksi (2008 = 100)
100
92
92
90
Lähde:
Eurostat ja kyselylomakevastaukset
2. Tuonti Kiinasta
2.1 Kiinasta peräisin olevien polkupyörien polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(154)
Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä määritettiin Eurostatilta saatujen tilastotietojen avulla. Kiinasta tulevan tuonnin määrä laski jyrkästi vuosien 2008 ja 2009 välillä 941 522 yksiköstä 597 339 yksikköön eli 37 prosenttia. Vuonna 2010 tuonti lisääntyi mutta laski jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja oli 581 459 yksikköä. Kiinasta tulevan tuonnin merkittävä lasku osuu yksiin talouskriisin kanssa, eikä tuonti ole sen jälkeen elpynyt. Kaiken kaikkiaan Kiinasta tuleva tuonti väheni 38 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(155)
Kiinan markkinaosuus laski vastaavasti 4,2 prosentista (vuonna 2008) 2,9 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Markkinaosuuden pienenemistä kompensoi osittain unionin kulutuksen väheneminen.
(156)
On kuitenkin korostettava, että Kiinasta tulevan tuonnin suhteellisen alhaista ja kutistuvaa markkinaosuutta on tarkasteltava ottaen huomioon edellä 14 ja 15 kappaleessa mainitun rinnakkaisen tukien vastaisen tutkimuksen tulokset (ks. 223 ja 224 kappale).
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonti asianomaisesta maasta (yksikköä)
941 522
597 339
627 120
581 459
Indeksi (2008 = 100)
100
63
67
62
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Lähde:
Eurostat
3. Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat
3.1 Hintojen kehitys
(157)
Kuten asetuksessa (EY) N:o 1095/2005 (27) vahvistettiin, Eurostatin tietoja voitiin käyttää vain rajoitetusti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintakehityksen selvittämiseen vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, mikä johtui seuraavista seikoista:
(158)
Eurostatin tietoihin perustuvissa tuontihinnoissa ei oteta huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen erilaisia tuotelajeja ja niiden välisiä merkittäviä hintaeroja. Kunkin maan tuotevalikoima vaikuttaa tuntuvasti maakohtaisiin keskihintoihin. Lisäksi kun yhteistyössä toimineilta viejiltä peräisin olevia tuotuja malleja verrattiin toisiinsa, kävi ilmi, että jopa samojen tuotelajien ja mallien hinnat eroavat merkittävästi toisistaan riippuen niissä käytetyistä osista. Näin ollen Eurostatin tietoihin perustuvat hinnat eivät edelleenkään ole riittävän luotettavia tämän tutkimuksen tarkoituksiin. Eurostatilta saadut tiedot Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnoista, jotka jäljempänä esitetään indeksoituina, voivat toimia osoituksena hintakehityksestä, mutta niistä ei ole hyötyä eri maiden ja unionin myyntihintojen välisessä vertailussa.
(159)
Eurostatin tietoihin perustuvat painotetut keskimääräiset tuontihinnat, jotka esitetään jäljempänä indeksilukuina, kohosivat Kiinan tapauksessa merkittävästi tarkastelujaksolla, kuten taulukosta 3 käy ilmi. Tästä ei voida kuitenkaan tehdä mitään päätelmiä, ellei tiedetä, minkä tyyppisiä polkupyöriä Kiinasta tuotiin ja oliko tuotevalikoimassa muutoksia eri vuosina.
Taulukko 3
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat
Indeksi (2008 = 100)
100
173
217
214
Lähde:
Eurostat
3.2 Hintojen alittavuus
(160)
Niiden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien, joiden todettiin harjoittaneen polkumyyntiä, hintojen alittavuus laskettiin tarkistettujen vientihintojen (CIF-hinta unionin rajalla) perusteella sekä polkumyyntitullilla että ilman sitä. Unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta unionissa veloitettuja hintoja, jotka tarvittaessa oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle. Kyselylomakkeessa yksilöityjen eri tuotelajien perusteella havaittiin hintojen alittavuutta ainoastaan yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta; se oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 61 prosenttia ilman polkumyyntitullia ja 44 prosenttia, jos polkumyyntitulli otettiin huomioon.
(161)
Kun otetaan huomioon, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin alhainen, yhteistyössä toimineita yrityksiä koskevia havaintoja ei voitu pitää koko maata edustavina, ja koska Eurostatin tietoihin perustuvia keskimääräisiä hintoja ei voitu pitää luotettavina, katsottiin, että edeltävässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa asetuksella (EY) N:o 1095/2005 vahvistettuja hinnan alittavuuden tasoja (ks. johdanto-osan 3 kappale) olisi pidettävä ohjenuorana vahvistettaessa koko maata koskevaa hintojen alittavuuden tasoa Kiinalle, koska muita luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla; kyseinen alittavuus oli 53 prosenttia polkumyyntitullin vähentämisen jälkeen ja 39 prosenttia tulli mukaan luettuna.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(162)
Kuten johdanto-osan 8-10 kappaleessa todettiin, tässä tutkimuksessa analysoitiin, muuttuiko unionin tuotannonalan tilanne niin, että oli perusteltua tarvetta arvioida uudelleen tullia muuttavassa välivaiheen tarkastelussa vahvistetut vahinkoa koskevat päätelmät. Tutkimuksessa vahvistettiin, että i) globaalin suuntauksen mukaisesti polkupyörien tuotanto unionissa muodostuu pääasiassa työvoimavaltaisesta polkupyöränosien kokoamisesta; osat on suunniteltu asiakkaan tilauksen perusteella ja hankittu eri lähteistä, ii) tutkimuksen mukaan unionin tuotannonala on jatkuvasti pyrkinyt leikkaamaan tuotantokustannuksia automatisoimalla ja järkeistämällä kokoamisprosessia; lisäksi jotkin unionin tuottajat ovat saaneet hyötyä Keski- ja Itä-Euroopan suhteellisen alhaisista työvoimakustannuksista verrattuna tullia muuttavan välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjaksoon; komission käytettävissä olevat tuotantotilastot vahvistavat tätä suuntausta; iii) tutkimuksessa vahvistettiin alumiiniseoksen suosiminen raaka-aineena, mutta teräs oli pääraaka-aine edullisemmissa malleissa ja lasten polkupyörissä. Unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta tarkasteltiin näiden muutosten valossa jäljempänä selostetulla tavalla.
(163)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(164)
Vahinkoindikaattorit on määritetty vahingon tarkastelua varten seuraavasti:
-
makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, kasvu, polkumyyntimarginaalien suuruus ja aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla kaikkien unionin tuottajien osalta unionin tuottajien kansallisilta järjestöiltä ja yksittäisiltä unionin tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella. Nämä tekijät tarkistettiin mahdollisuuksien mukaan asiaa koskevista virallisista tilastoista saatujen kokonaistietojen kanssa.
-
mikrotaloudelliset tekijät (varastot, yksikkömyyntihinta, tuotantokustannukset, kassavirta, kannattavuus, investointien tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja palkat) arvioitiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta niiden toimittamien tietojen perusteella.
a) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(165)
Unionin tuotannonalan tuotanto laski tarkastelujaksolla jatkuvasti ja nopeammin kuin unionin kulutus, kuten 153 kappaleen alla olevasta taulukosta 1 näkyy. Tuotanto laski 13 541 244 yksiköstä (vuonna 2008) 11 026 646 yksikköön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli laskua oli 19 prosenttia.
Taulukko 4
Unionin kokonaistuotanto
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (yksikköä)
Tuote
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Indeksi (2008 = 100)
100
94
86
81
Lähde:
Kyselylomakevastaukset ja viralliset tilastot.
(166)
Tuotantokapasiteetti pieneni 5 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, mikä osittain kompensoi tuotannon 19 prosentin laskun vaikutusta kapasiteetin käyttöasteeseen. Kapasiteetin käyttöaste putosi 14 prosenttia samalla kaudella ja oli 74 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 5
Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (yksikköä)
Tuotantokapasiteetti
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Indeksi (2008 = 100)
100
99
96
95
Kapasiteetin käyttöaste
86 %
82 %
77 %
74 %
Indeksi (2008 = 100)
100
95
90
86
Lähde:
Kyselylomakevastaukset ja viralliset tilastot.
b) Myynnin määrä
(167)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla väheni samalla tavoin kuin unionin kulutus niin, että laskua oli tarkastelujaksolla 9 prosenttia eli 12 441 446 yksiköstä (vuonna 2008) 11 276 240 yksikköön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vuosien 2009 ja 2010 välillä myynti kuitenkin jatkoi laskua, vaikka kulutus pysyi vakaana, mikä näkyy unionin tuotannonalan markkinaosuuden menetyksenä vuonna 2010 (ks. 168 kappaleen alla oleva taulukko 7). Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myyntimäärät kohosivat jälleen, mutta eivät saavuttaneet vuoden 2008 tasoa.
Taulukko 6
Unionin tuotannonalan myynti EU:ssa
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (yksikköä)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Indeksi (2008 = 100)
100
93
88
91
Lähde:
Kyselylomakevastaukset ja viralliset tilastot.
c) Markkinaosuus
(168)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 55,4 prosentista (vuonna 2008) 56,1 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli nousua oli 0,7 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tähän hienoiseen 0,7 prosenttiyksikön kasvuun tarkastelujaksolla sisältyi merkittävä pudotus 56,4 prosentista (vuonna 2009) 52,9 prosenttiin (vuonna 2010). Unionin tuotannonalan markkinaosuuden kokonaiskasvu, kun otetaan huomioon myyntimäärän lasku (ks. johdanto-osan 167 kappale), selittyy kulutuksessa kokonaisuudessaan tapahtuneella pudotuksella (ks. johdanto-osan 153 kappale).
Taulukko 7
Unionin tuotannonalan markkinaosuus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin markkinaosuus (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Indeksi (2008 = 100)
100
102
96
101
Lähde:
Kyselylomakevastaukset ja viralliset tilastot.
d) Työllisyys ja tuottavuus
(169)
Työllisyys laski 17 prosenttia 14 197 työntekijästä (vuonna 2008) 11 783 työntekijään tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lasku oli seurausta tuotantomäärän vähennyksestä.
(170)
Kaiken kaikkiaan tuottavuus laski 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuotannon väheneminen vuosien 2008 ja 2009 välillä yhdessä vakaan työllisyyden kanssa samalla kaudella aiheutti tuottavuuden laskun vuosien 2008 ja 2009 välillä. Tätä seurasi tuottavuuden kasvu vuosien 2009 ja 2010 välillä, mitä voidaan selittää tuotannonalan rakenneuudistuksilla ja tehokkaampiin tuotantoprosesseihin tehdyillä investoinneilla samalla kaudella. Tuotantomäärän lasku edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sekä työllisyyden loivempi pudotus aiheutti tuottavuuden laskun jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 8
Unionin kokonaistyöllisyys ja -tuottavuus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
14 197
14 147
12 067
11 783
Indeksi (2008 = 100)
100
100
85
83
Tuottavuus (yksikköä/vuosi)
954
903
968
936
Indeksi (2008 = 100)
100
95
102
98
Lähde:
Kyselylomakevastaukset ja viralliset tilastot.
e) Kasvu
(171)
Kulutus laski tarkastelujaksolla 10 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana (kasvoi vain hieman eli 0,7 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla; ks. johdanto-osan 168 kappale). Kutistuvat unionin markkinat osoittavat, että unionin tuottajilla ei ole mahdollisuutta hyödyntää kasvua.
f) Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(172)
Polkumyynti Kiinasta siis jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. johdanto-osan 143-145 kappale). Kun otetaan huomioon suuri käyttämätön kapasiteetti Kiinassa (ks. johdanto-osan 203 kappale) ja vahvistettu toimenpiteiden kiertäminen (ks. johdanto-osan 223 ja 224 kappale), tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.
g) Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(173)
Tutkimuksessa selvitettiin, oliko unionin tuotannonala toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista. Unionin tuotannonala ei ole toipunut odotetusti aiemman polkumyynnin vaikutuksista, mikä näkyy erityisesti jatkuvasti heikossa kannattavuudessa ja kapasiteetin käyttöasteen alenemisessa. Unionin tuotannonalan elpymistä ovat vaikeuttaneet myös vahvistetut kiertämiskäytännöt (ks. johdanto-osan 223 ja 224 kappale).
h) Varastot
(174)
Unionin tuottajien polkupyörävarastot olivat 517 977 yksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa; tämä oli melko vakaa taso suhteessa vuoteen 2008 huolimatta 25 prosentin laskusta vuosien 2008 ja 2009 välillä.
(175)
Joillakin unionin tuottajilla oli erittäin pienet varastot, koska ne olivat myymässä koko tuotantoaan ryhmäänsä kuuluville etuyhteydessä oleville yrityksille. Lisäksi unionin tuottajien havaittiin tuottavan suurimmaksi osaksi asiakkaiden tilausten perusteella. Nämä kaikki tekijät vaikuttivat varastojen kehitykseen tarkastelujaksolla vääristävästi, minkä vuoksi tätä indikaattoria ei voida pitää merkityksellisenä.
Taulukko 9
Varastot
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (yksikköä)
Loppuvarastot
519 832
390 398
522 779
517 977
Indeksi (2008 = 100)
100
75
101
100
Lähde:
Kyselylomakevastaukset
i) Myyntihinnat ja kustannukset
(176)
Keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -myyntihinta unionissa pysyi vakaana tarkastelujaksolla huolimatta 3 prosentin kohoamisesta vuosien 2008 ja 2009 välillä. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myyntihinta putosi jälleen vuoden 2008 tasolle.
Taulukko 10
Myynnin yksikköhinta unionissa
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myynnin yksikköhinta EU:ssa (euroa)
144
149
146
144
Indeksi (2008 = 100)
100
103
102
100
Lähde:
Kyselylomakevastaukset
(177)
Tuotantokustannukset laskettiin unionin tuottajien valmistaman samankaltaisen tuotteen kaikkien lajien painotetun keskiarvon perusteella. Tuotantokustannukset kohosivat hieman eli 2 prosenttia tarkastelujaksolla, kuten käy ilmi taulukosta 11.
Taulukko 11
Tuotannon yksikkökustannukset
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/yksikkö)
141
147
146
145
Indeksi (2008 = 100)
100
104
103
102
Lähde:
Kyselylomakevastaukset
j) Kannattavuus
(178)
Kannattavuus määritettiin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin perusteella. Unionin tuotannonala oli lähellä kannattavuusrajaa vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kannattavuus heikkeni kaiken kaikkiaan tarkastelujaksolla ja laski 1,9 prosentista (vuonna 2008) - 0,1 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 12
Kannattavuus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus (myynti unionissa)
1,9 %
1,6 %
0,3 %
-0,1 %
Indeksi (2008 = 100)
100
100
98
98
Lähde:
Kyselylomakevastaukset
k) Investoinnit ja investointien tuotto
(179)
Investoinnit kasvoivat merkittävästi eli 16 prosenttia tarkastelujaksolla 7 952 150 eurosta (vuonna 2008) 9 263 184 euroon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tässä tulevat esiin unionin tuotannonalan jatkuvat pyrkimykset tehostaa valmistusprosesseja ja pysyä kilpailukykyisenä.
(180)
Investointien tuotto noudatteli kannattavuuden suuntausta. Vuonna 2008 investointien tuotto oli positiivinen (14 %) mutta laski - 1 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 13
Investoinnit ja investointien tuotto
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit (tuhatta euroa)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Indeksi (2008 = 100)
100
118
243
116
Investointien tuotto
14 %
11 %
2 %
-1 %
Lähde:
Kyselylomakevastaukset
l) Kassavirta ja pääoman saanti
(181)
Kassavirta noudatteli samanlaista kehitystä kuin kannattavuus mutta pysyi positiivisena koko tarkastelujakson. Se ilmoitetaan prosentteina liikevaihdosta (ks. taulukko 14).
(182)
Vain ne unionin tuottajat, jotka kuuluivat laajempiin ryhmiin, eivät ilmoittaneet erityisistä ongelmista pääoman saamisessa. Unionin tuottajat, jotka eivät kuulu laajempiin ryhmiin, ilmoittivat käteisvaratilanteeseensa kohdistuvista kasvavista paineista, jotka liittyvät alhaiseen kannattavuuteen ja liiketoimintaehtojen heikkenemiseen sekä tavarantoimittajien että asiakkaiden kanssa. Kykyä hankkia pääomaa heikensi edelleen pankkien vastahakoisuus rahoittaa polkupyörämarkkinoita nykyisessä talouden tilanteessa.
Taulukko 14
Kassavirta
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta
3,2 %
3,1 %
1,8 %
1,3 %
Indeksi (2008 = 100)
100
97
99
98
Lähde:
Kyselylomakevastaukset
m) Palkat
(183)
Palkkakustannukset työntekijää kohti pysyivät melko vakaina tarkastelujaksolla; nousua tapahtui ainoastaan vuonna 2009. Tämä johtuu pääasiassa työntekijöiden vähennyksen vaikutuksesta yritysten palkka-asteikkoihin, kun ne pitivät koulutetut työntekijät palveluksessaan pitääkseen tehokkuutta ja laatua yllä.
Taulukko 15
Palkat
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Palkkakustannukset/työntekijä (euroa)
15 747
17 393
17 383
16 581
Indeksi (2008 = 100)
100
110
110
105
Lähde:
Kyselylomakevastaukset
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(184)
Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta suurin osa unionin tuotannonalan suorituskykyyn liittyvistä vahinkoindikaattoreista heikkeni tarkastelujaksolla. Erityisesti makrotalouden indikaattorit, kuten tuotantomäärä (- 19 %), tuotantokapasiteetti (- 5 %), kapasiteetin käyttöaste (- 14 %) ja työllisyys (- 17 %), heikkenivät merkittävästi. Lisäksi mikrotaloudellisiin indikaattoreihin liittyvä voitto pieneni tarkastelujaksolla niin, että kannattavuus oli - 0,1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(185)
Edellä esitetty osoittaa, että unionin tuotannonala on edelleen riskialtis voittojen kutistuessa ja oli lähellä kannattavuusrajaa vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttama paine ja toimenpiteiden kiertäminen estävät mahdollisen kasvun ja voiton saavuttamista (ks. johdanto-osan 223 ja 224 kappale).
(186)
Unionin tuotannonala onnistui kuitenkin säilyttämään markkinaosuutensa ja jopa kasvattamaan sitä hieman kutistuvilla markkinoilla. Investointien kasvu tarkastelujaksolla (+ 16 %) osoittaa, että unionin tuotannonala pyrkii säilyttämään kilpailukykynsä. Tämä sekä unionin tuotannonalan tuoreimmat innovaatiot (ks. johdanto-osan 248 kappale) osittavat, että se on elinvoimainen ja taloudellisesti elinkelpoinen.
(187)
Tämän perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle on edelleen aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa ja että se on edelleen riskialtis.
(188)
Ilmoittamisen jälkeen osapuolet väittivät - ja viittasivat säilöttyjä mandariineja koskevaan asiaan (28) - että komission oli pyrittävä kaikin keinoin korjaamaan tiettyjen tietojen puute, joka johtui kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien alhaisesta yhteistyöasteesta, ja ellei komissio tee näin, se rikkoo perusasetuksen mukaisia menettelyyn liittyviä velvollisuuksiaan. Osapuolet ehdottivat lisäksi, että käytettäisiin Kiinan vientitilastoja, joissa eritellään tärkeimmät EU:n markkinoille viedyt polkupyörätyypit, toisin kuin Eurostatin tilastoissa, tai pyydettäisiin suurimpien tuojajäsenvaltioiden tulliviranomaisia tekemään perusasetuksen 6 artiklan 3 tai 4 kohdan nojalla analyysi Kiinasta tuoduista eri tyypeistä.
(189)
Kuten johdanto-osan 19 ja 21 kappaleessa todettiin, komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, kiinalaisten tuottajien järjestölle ja asianomaisen maan edustajille. Komissio otti yhteyttä noin 70 kiinalaiseen yritykseen, jotka olivat sen tiedossa aiemmasta tutkimuksesta, ja myöhemmin kun johdanto-osan 16 kappaleessa mainittu tukien vastainen tutkimus oli pantu vireille, komissio yksilöi noin 300 muuta kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joihin myös otettiin yhteyttä tämän välivaiheen tarkastelun puitteissa. Lisäksi asianomaisen maan edustajille ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanon yhteydessä, että jos vientiä harjoittavien tuottajien parista ei löydy riittävästi yhteistyöhän halukkaita, komissio voi tehdä päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tässä yhteydessä tuotiin myös esiin, että käytettävissä oleviin tietoihin perustuvat päätelmät saattavat olla vähemmän suosiollisia osapuolten kannalta.
(190)
Säilöttyjä mandariineja koskevassa asiassa tuomioistuin analysoi, miten paljon komission olisi pitänyt ponnistella saadakseen asiaankuuluvia tietoja hintaan perustuvan normaaliarvon laskemista varten tai laskennallisen arvon määrittämistä varten markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa toimivilta kotimaisilta tuottajilta pyrkimällä etsimään yhteistyöhalukkaita yksilöidyiltä mahdollisilta vertailumarkkinoilta.
(191)
Tässä tutkimuksessa tietojen puute johtuu niiden osapuolten laajasta yhteistyöhaluttomuudesta, jotka ovat itse asiassa tutkimuksen kohteena. Kuten johdanto-osan 186 kappaleessa todettiin, osapuolia pyydettiin toistuvasti toimimaan yhteistyössä, mutta ne eivät tehneet niin. Näin ollen toisin kuin säilöttyjä mandariineja koskevassa asiassa, komissio pyysi aktiivisesti ja toistuvasti asianomaisia osapuolia toimimaan yhteistyössä. Säilöttyjä mandariineja koskevan asian ja tämän tutkimuksen välisestä yhtäläisyydestä ei näin ollen ole näyttöä.
(192)
Komissio arvioi muiden tietolähteiden, kuten Kiinan vientitilastojen, käyttökelpoisuutta. Pääteltiin, että vaihtoehtoiset tietolähteet eivät olleet asianmukaisia tässä tutkimuksessa, koska ne eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia, jotta olisi voitu laskea uudet marginaalit. Kiinan tilastojen havaittiin lisäksi olevan epäyhdenmukaisia Eurostatin tilastojen kanssa; niissä esimerkiksi tuontimäärät olivat merkittävästi korkeammat kuin Eurostatin mukaan. Tämän vuoksi ehdotettuja vaihtoehtoisia tietolähteitä ei voitu käyttää. Jotkin osapuolet ehdottivat, että komissio pyytäisi suurimpien tuojajäsenvaltioiden tulliviranomaisia toimimaan yhteistyössä ja analysoimaan Kiinasta tuotuja eri tuoteluokkia. Tämän vaatimuksen osalta katsotaan, että vaikka tällaisia tietoja kerättäisiinkin - käytännön mahdottomuudesta huolimatta - niillä ei voitaisi täyttää tietojen puutetta, joka aiheutuu yhteistyöstä kieltäytymisestä. Tämä johtuu erityisesti siitä, että vaaditun tasoista analyysiä ei voida perustaa vain laskuihin, joista puuttuu niin yksityiskohtainen tuotelajin kuvaus, joka on tarpeen, että voidaan tehdä merkityksellinen tuotelajien vertailu.
(193)
Useat osapuolet myös väittivät, että komissio ei ollut analysoinut Kiinasta tulevan tuonnin tuotevalikoimaa pystyäkseen vertaamaan puolueettomasti ja oikeudenmukaisesti tuontia ja unionissa tuotettuja polkupyöriä vahingon ja hintojen alittavuuden määrittämistä varten. Osapuolet väittivät lisäksi, että komissio viittasi aiemmassa tutkimuksessa määritettyyn hintojen alittavuutta koskevaan lukuun (ks. 5 kappale), joka laskettiin Eurostatilta saatujen keskimääräisten hintojen perusteella tietämättä tuonnin tosiasiallista koostumusta. Väitettiin myös, että komissio ei pyrkinyt millään tavoin määrittämään, olivatko tuodut tuotteet tosiasiallisesti verrattavissa unionissa tuotettuihin polkupyöriin, minkä vuoksi hintojen alittavuutta koskeva komission analyysi yhteistyöstä kieltäytyneiden tuottajien osalta on virheellinen. Näistä syistä osapuolet väittivät, että on myös pääteltävä, että komissio ei ollut onnistunut tekemään puolueetonta arviointia eikä selittämään riittävällä tavalla päätelmiään, joiden mukaan unionin tuotannonalalle aiheutuu edelleen merkittävää vahinkoa.
(194)
On huomattava, että kuten johdanto-osan 160 kappaleessa mainittiin, yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien, joiden osalta havaittiin polkumyyntiä, hintojen alittavuus laskettiin niiden todellisten tarkastettujen vientihintojen perusteella (CIF unionin rajalla) sekä polkumyyntitullilla että ilman sitä ja ottaen huomioon niiden viennin tuotevalikoima tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin alhainen ja näin ollen yhteistyössä toimineita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskevia havaintoja ei voitu pitää koko Kiinaa edustavina, kuten johdanto-osan 145 kappaleessa todettiin, johdanto-osan 3 kappaleessa mainitussa tullia muuttavassa välivaiheen tarkastelussa määritettyjä alittavuuden tasoja ei voitu muuttaa.
(195)
Erittäin alhaisen yhteistyöasteen vuoksi komission oli hyödynnettävä käytettävissä olevia tietoja koko maata koskevan polkumyynnin, hintojen alittavuuden ja vahingon korjaavan tason määrittämisessä. Tässä yhteydessä komissio harkitsi vaihtoehtoisten tietolähteiden käyttöä, mutta ei voinut käyttää niitä johdanto-osan 192-194 kappaleessa esitetyistä syistä. Vastakkaisten havaintojen puutteessa tässä tutkimuksessa käytettiin näin ollen viitteenä johdanto-osan 3 kappaleessa mainitussa tullia muuttavassa välivaiheen tarkastelussa vahvistettuja koko maata koskevia polkumyynnin, hintojen alittavuuden ja vahingon poistavia tasoja.
(196)
Päinvastoin kuin osapuolet väittivät, käytetyt viitetasot olivat niitä, jotka vahvistettiin johdanto-osan 3 kappaleessa mainitussa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa asetuksella (EY) N:o 1095/2005, eivätkä niitä, jotka vahvistettiin johdanto-osan 5 kappaleessa mainitussa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 990/2011.
(197)
Lisäksi väitettiin, että komissio ei ollut analysoinut väitettyjä kansallisten tulliviranomaisten virheitä, jotka estivät Kiinasta tulevan tuonnin hintojen oikeudenmukaisen vertailun. On muistettava, että tutkimuksessa ei pystytty tekemään merkityksellistä hintojen vertailua mittavan yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi, ja näin ollen väitettä pidettiin näissä olosuhteissa merkityksettömänä.
F. MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS SEKÄ POLKUMYYNNIN JA VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Polkumyynti
(198)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti selvitettiin, olivatko olosuhteet polkumyynnin ja vahingon osalta muuttuneet merkittävästi ja voitaisiinko muutosta perustellusti pitää pysyvänä.
(199)
Kolmeen yhteistyössä toimineeseen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan sovellettiin jäännöstullia aiemmassa tutkimuksessa, kun taas tässä tutkimuksessa niille laskettiin yksilölliset tullit. Kaikki kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttävät kaikki yksilöllisen kohtelun edellytykset (ks. johdanto-osan 113 ja 115 kappale). Asiakirjoissa ei ollut tietoja, jotka olisivat osoittaneet, että kyseisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tilanne muuttuisi lähitulevaisuudessa.
(200)
Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan hallitus poisti tullia muuttavan välivaiheen tarkastelun aikana sovelletun vientikiintiöjärjestelmän eikä sitä todennäköisesti oteta uudelleen käyttöön, etenkin kun otetaan huomioon vientiin suuntautunut valtion politiikka polkupyöräsektorilla (ks. johdanto-osan 203 kappale). Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin näyttöä siitä, että näiden kolmen yrityksen vientihinnoittelukäyttäytyminen muuttuisi merkittävästi lähitulevaisuudessa.
(201)
Sen vuoksi katsotaan, että muuttuneet olosuhteet, joiden perusteella kolmen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalit laskettiin, ovat luonteeltaan pysyviä.
(202)
Koko maata koskevan tullin osalta tutkimuksessa ei tullut esiin muuttuneita olosuhteita, ja ehdotetaan, että tullitaso pidetään sellaisena kuin se vahvistettiin tullia muuttavassa välivaiheen tarkastelussa.
(203)
Lisäksi tarkasteltiin, oliko toimenpiteiden jatkaminen enää tarpeen polkumyynnin vastapainoksi. Kiinan polkupyöränvalmistajien järjestön mukaan polkupyörien kokonaistuotanto Kiinassa oli 83,45 miljoonaa yksikköä vuonna 2011, mikä on 2,3 prosentin kasvu vuoteen 2010 verrattuna. Kiinan polkupyöräteollisuus on lisäksi vientiin suuntautunutta. Vuonna 2011 Kiinasta vietiinkin 55,72 miljoonaa polkupyörää eli 67 prosenttia kokonaistuotannosta; laskua vuoteen 2010 nähden oli 4,2 prosenttia. Kotimarkkinamyynti oli noin 23,73 miljoonaa yksikköä vuonna 2011. Tärkein tuotantoalue Kiinassa on Tianjin, jossa tuotettiin suunnilleen puolet vuoden 2011 kokonaistuotannosta. Tianjinin kevyen ja tekstiiliteollisuuden 12:nnen viisivuotiskehittämissuunnitelman (”Tianjin Municipal Light Industry and Textile Industry Development Plan for the 12th Five-Year Plan”) mukaan alueelle ollaan kehittämässä uusia polkupyörien tuotantoon erikoistuneita teollisuuspuistoja. Tästä seuraa, että vuoteen 2015 polkupyörien tuotantokapasiteetin Tianjinissa arvioidaan olevan 55 miljoonaa, mikä on 44 prosentin nousu vuoteen 2011 verrattuna, ja noin puolet tuotannosta suunnattaisiin vientiin (mikä on enemmän kuin polkupyörien kokonaiskulutus unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla).
(204)
Lisäksi kolme yhteistyössä toiminutta yritystä ilmoitti kapasiteetin käyttöasteekseen 72-81 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tästä ekstrapoloimalla voidaan arvioida, että Kiinan teollisuuden käyttämätön kapasiteetti on yli 25 miljoonaa polkupyörää, mikä on yli kaksinkertaisesti unionin tuotannonalan kokonaistuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja 24 prosenttia enemmän kuin unionin kokonaiskulutus. Koska polkupyörien tuotanto on työvoimavaltaista, vaikuttaa siltä, että Kiinassa saatavilla olevan erittäin edullisen työvoiman ansiosta kiinalaiset tuottajat pystyvät lisäämään kapasiteettiaan melko nopeasti.
(205)
Unionin markkinat ovat määrällisesti tarkasteltuina toiseksi suurimmat maailmassa Kiinan markkinoiden jälkeen, ja tämä tekee unionista erittäin houkuttelevan alueen potentiaalisen kysynnän kannalta.
(206)
Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen tulokset (ks. johdanto-osan 14 kappale) vahvistavat sen, että unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta ja että toimenpiteiden puuttuessa ne erittäin todennäköisesti suuntaisivat merkittäviä määriä unioniin.
(207)
Lisäksi muilla Kiinan kannalta mahdollisesti tärkeillä vientimarkkinoilla on voimassa polkumyyntitoimenpiteitä (Kanada (29)), ja tämä vähentää mahdollisia kolmansien maiden markkinoita, joille kiinalaiset voisivat viedä ilman tulleja.
(208)
On muistettava, että Yhdysvalloissa oli aiemmin polkupyörien kotimarkkinatuotantoa ja sillä oli polkumyyntitullit voimassa Kiinaa kohtaan. Kun polkumyyntitullit kumottiin 1990-luvun lopussa, Yhdysvaltojen markkinoille tuli Kiinasta massiivista tuontia. Kotimainen tuotanto lähes hävisi sitä seuraavina vuosina. Vuonna 2011 arvioitiin, että 99 prosenttia Yhdysvalloissa myydyistä polkupyöristä oli tuotu maahan; näistä 93 prosenttia tuli Kiinasta ja 6 prosenttia Taiwanista. Polkupyörien kotimarkkinatuotannon Yhdysvalloissa arvioidaan olevan 56 000 yksikköä vuodessa, kun vuotuinen kulutus on noin 16 miljoonaa polkupyörää. Yhdysvaltojen polkupyörämarkkinoiden kokonaisarvoksi arvioitiin 6 miljardia dollaria vuonna 2011 (mukaan luettuna osien ja tarvikkeiden myynti).
(209)
Päätelmänä voidaan todeta, että Kiinan polkupyöräteollisuus on vientisuuntautunut tuotannonala, jonka hinnoittelukäytäntö on ollut vääristynyttä useilla markkinoilla eri puolilla maailmaa. Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen tulokset vahvistivat, että kiinalaiset viejät ovat edelleen kiinnostuneista unionin markkinoista. Tämän käyttäytymisen perusteella vaikuttaisi siltä, että jos toimenpiteet kumotaan, unionin markkinoille tulisi erittäin todennäköisesti alhaisin hinnoin kiinalaista tuontia, jonka tarkoituksena on valloittaa kotimarkkinat. Sen vuoksi voidaan päätellä, että toimenpiteiden voimassapitäminen on edelleen tarpeen polkumyynnin vastapainoksi.
(210)
Ilmoittamisen jälkeen väitettiin, että analyysissä jätettiin huomiotta se, että tuotannon kasvua Kiinassa rajoittaa työvoiman saatavuus ja että Kiina on menettämässä työvoimaan liittyviä kustannusetuja muille eteläisen Aasian maille, jotka toimivat etuuskohtelukauppaa koskevien sopimusten mukaisesti. Yhteistyön puutteen vuoksi väitettä ei voitu tarkastaa, minkä vuoksi sitä ei otettu huomioon.
2. Vahinko
(211)
Mitä tulee omasta aloitteesta vireille pannun välivaiheen tarkastelun perusteisiin, tutkimuksessa tarkasteltiin seuraavia muutoksia EU:n polkupyöräteollisuuden rakenteessa: i) siirtyminen täydellisestä tuotantosyklistä tuotujen osien kokoonpanoon tai osittaiseen kokoamiseen; ii) muutos kustannustasossa tuotantolaitosten laajentamisen sekä Keski- ja Itä-Eurooppaan siirtämisen ja perustamisen vuoksi; iii) yhä yleisempi muutos raaka-aineen käytössä (teräksestä alumiiniseokseen) kuluttajasuuntausten perusteella. Kaikki edellä mainitut kehityssuuntaukset ovat käynnissä globaalisti, minkä vuoksi ne eivät todennäköisesti muutu lähitulevaisuudessa (ks. johdanto-osan 162 kappaleessa esitetyt havainnot).
(212)
Arvioitaessa vahingon jatkumisen todennäköisyyttä - kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan jo riskialtis tilanne (ks. johdanto-osan 184-187 kappale), on todennäköistä, että unionin tuottajat eivät pysty vastustamaan kiinalaisen polkumyyntituonnin aiheuttamaa lisähintapainetta, minkä vuoksi ne joutuvat poistumaan unionin markkinoilta, mistä olisi seurauksena työllisyyden, investointien, teknologian ja osaamisen menetyksiä (ks. johdanto-osan 247 ja 248 kappale). Sen vuoksi voidaan päätellä, että vahingon jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan tässä tapauksessa.
(213)
Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa, koska julkisesti saatavilla olevista tiedoista vaikuttaisi käyvän ilmi, että sen taloudellinen tilanne on hyvä. On huomattava, että unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta arvioidaan unionin tuottajien edustavalta otokselta tutkimuksen aikana kerättyjen ja tarkistettujen tietojen perusteella. Arviointia ei voida korvata julkisesti saatavilla tiedoilla, jotka liittyvät joihinkin unionin tuottajiin, vaikka niiden tuotanto- ja myyntiarvot ovat väitetysti suuret. Edellä johdanto-osan 162-187 kappaleessa analysoidut tutkimuksen havainnot ovat ristiriidassa osapuolten toimittamien tietojen kanssa, minkä vuoksi niiden väitteitä pidettiin perusteettomina.
(214)
Lisäksi väitettiin, että Kiinaan kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen olisi syrjivää, koska muista kolmansista maista, etenkin Sri Lankasta tulee väitetysti polkumyyntituontia, joka aiheuttaa vahinkoa, eikä näistä maista tulevaan tuontiin sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä. Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen tuloksena polkumyyntitoimenpiteet on laajennettu koskemaan polkupyörien tuontia muun muassa Sri Lankasta. Mitään sellaista näyttöä ei esitetty, joka olisi osoittanut, että kyseisen maan varsinaiset tuottajat harjoittaisivat polkumyyntiä. Sen vuoksi osapuolen väitettä pidettiin perusteettomana ja se hylättiin.
G. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(215)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, johtuiko unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tutkittiin myös muita tiedossa olevia tekijöitä sen varmistamiseksi, että näistä unionin tuotannonalalle samanaikaisesti mahdollisesti aiheutuneen vahingon ei katsottaisi johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Etenkin analysoitiin toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen tuloksia.
2. Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(216)
Kiinasta tuleva tuonti väheni tarkastelujaksolla ja sen markkinaosuus oli 2,9 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tätä suhteellisen alhaista ja pienenevää markkinaosuutta on tarkasteltava ottaen huomioon polkumyyntitoimenpiteitä kiertävä tuonti Indonesiasta, Malesiasta, Sri Lankasta ja Tunisiasta (ks. johdanto-osan 223 ja 224 kappale).
(217)
Kuten johdanto-osan 160 kappaleessa mainittiin, pääteltiin että Kiinasta tuleva tuonti alitti edelleen merkittävästi unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla ja aiheutti näin merkittävää painetta hintatasoon unionin markkinoilla.
(218)
Samaan aikaan useimmat vahinkoindikaattorit osoittivat heikkenevää suuntausta, etenkin tuotanto (- 19 %), myyntimäärä (- 9 %), tuotantokapasiteetti (- 5 %) ja kapasiteetin käyttöaste (- 14 %).
(219)
Unionin tuotannonalan kannattavuus laski koko tarkastelujakson ajan, ja unionin tuotannonala joutui lähelle kannattavuusrajaa kiinalaisen hintapaineen vuoksi. Tämän vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintoja kannattavalle tasolle ilman merkittävää markkinaosuuden menetystä.
(220)
Sen vuoksi päätellään, että polkumyyntihinnoilla tapahtuneen polkupyörien tuonnin aiheuttamalla paineella oli ratkaiseva merkitys unionin tuotannonalan nykyiseen riskialttiiseen taloudelliseen tilanteeseen.
(221)
Ilmoittamisen jälkeen väitettiin, että alenevan tuotantotason ja kapasiteetin käyttöasteen merkityksellisyyttä ei perusteltu riittävästi, etenkään kun otetaan huomioon, että tuotannon alenemisella ei katsottu olevan mitään vaikutusta kannattavuuteen. On huomattava, että kaikki vahinkoon liittyvät tekijät ovat merkityksellisiä unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnin kannalta riippumatta siitä, onko niillä merkitystä kannattavuustasoihin. Kuten johdanto-osan 237 kappaleessa selitetään, kannattavuuden ja muiden voittoon liittyvien indikaattoreiden heikkeneminen ei aiheutunut markkinoiden kutistumisesta vaan Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttamasta jatkuvasta paineesta. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
(222)
Sama osapuoli väitti myös, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden kehittymistä ei analysoitu riittävästi, koska analyysissä ei käsitelty tuonnin jyrkkää laskua tarkastelujaksolla. Lisäksi väitettiin, että syy-yhteyttä koskevassa analyysissä ei otettu huomioon tämän viennin hintojen kohoavaa suuntausta. Vastauksena väitteeseen on muistettava, että Kiinasta tulevan tuonnin laskevaa määrää on tarkasteltava ottaen huomioon rinnakkaisen toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen päätelmät (ks. johdanto-osan 216 kappale). Kiinasta tulevan tuonnin hintojen suuntaus (Eurostatin tietojen perusteella) ei ole merkityksellinen, koska siinä ei oteta huomioon toimenpiteitä kiertävistä maista tulevien kiinalaisten polkupyörien tuonnin hintakehitystä. Näillä perusteilla väite hylättiin.
3. Toimenpiteitä kiertämällä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(223)
Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa mainittiin, toimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin Kiinaa kohtaan voimassa olevien toimenpiteiden kiertäminen kokoonpanotoiminnalla ja jälleenlaivauksella Indonesian, Malesian, Sri Lankan ja Tunisian kautta. Näiden havaintojen perusteella Eurostatille ilmoitetun kyseisistä maista tulevan tuonnin määrän ja tiedossa olevien aitojen tuottajien - eli niiden, joille myönnettiin vapautus laajennetuista toimenpiteistä asetuksessa (EU) N:o 501/2013 esitetyistä syistä - viemän määrän välistä erotusta pidettiin tuontina, jolla kierrettiin voimassa olevia toimenpiteitä, jäljempänä ’toimenpiteitä kiertävä tuonti’.
(224)
Syy-yhteyttä koskevassa analyysissä tätä tuontia pidettiin tosiasiallisesti Kiinasta tulevana, minkä vuoksi sitä olisi tarkasteltava yhdessä suoraan Kiinasta tulevan tuonnin kanssa. Näin vahvistetun Kiinasta tulevan tuonnin määrä oli 1 904 761 yksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vuonna 2008 tuonti oli 2 321 240 yksikköä. Vuonna 2009 se väheni 1 802 101 yksikköön eli 22 prosenttia ja kasvoi vuonna 2010 lähes samalle tasolle kuin vuonna 2008 ja saavutti tällöin 10,6 prosentin markkinaosuuden. Tuonti väheni taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 13 prosenttia ja sen markkinaosuus oli 9,5 prosenttia. Tarkastelujaksolla tuontimäärät vähenivät 18 prosenttia. Kun otetaan huomioon kutistuvat markkinat (ks. johdanto-osan 153 kappale), tuontimäärän kuvattu vähennys ei johtanut markkinaosuuden merkittävään menetykseen, koska markkinaosuus on laskenut vain 0,8 prosenttia tarkastelujakson aikana. Koska Kiinasta tulevan tuonnin ja toimenpiteitä kiertävän tuonnin tuotevalikoimaa ei tunneta, kyseisen tuonnin hintoja ei ole mielekästä verrata unionin tuotannonalan hintoihin unionin markkinoilla.
Taulukko 16
Tuonti Kiinasta yhdessä Indonesiasta, Malesiasta, Sri Lankasta ja Tunisiasta tulevan toimenpiteitä kiertävän tuonnin kanssa
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuontimäärä (yksikköä)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Indeksi (2008 = 100)
100
78
95
82
Markkinaosuus
10,3 %
8,8 %
10,6 %
9,5 %
Lähde:
Eurostat
(225)
Ilmoittamisen jälkeen jotkin osapuolet väittivät, että toimenpiteitä kiertävän tuonnin vaikutusten analyysi oli virheellinen, koska se perustui yksinomaan määrällisiin vaikutuksiin eikä siinä näin ollen otettu huomioon tuotevalikoiman analyysiin perustuvaa hintavertailua. Väitettiin, että tämä analyysin puute johtui menettelyn virheistä, koska tuotevalikoimaa koskevaa analyysiä ei tehty, vaikka asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat toimivat yhteistyössä. Lisäksi väitettiin, että tuonti näistä maista unioniin koostui edullisista lasten tai muista polkupyöristä, jotka eivät kilpaile unionissa tuotettujen polkupyörien kanssa. Tästä väitteestä on todettava, että tuotevalikoiman analyysiä ei olisi voitu tehdä johdanto-osan 192 kappaleessa selitetyistä syistä. Lisäksi toimenpiteitä kiertävästä tuonnista suurin osa oli jälleenkuljetuslähetyksiä, joiden tapauksessa tuotevalikoimasta ei ollut saatavilla mitään tietoja. On vielä huomattava, että unionin tuottajien havaittiin tuottavan kaikkia tuotesegmenttejä; tämän vuoksi väitettä siitä, että lasten ja edullisten polkupyörien tuonti ei kilpaillut unionin tuotannon kanssa, pidetään perusteettomana.
4. Muiden tekijöiden vaikutus
4.1 Tuonti muista maista
(226)
Tuonti muista kolmansista maista oli yhteensä 6 931 333 yksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuonnissa tapahtui hienoinen, 1 prosentin, nousu tarkastelujaksolla.
(227)
Kun otetaan huomioon unionin kulutuksen supistuminen, muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana ja oli 34 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(228)
Taiwan oli edelleen suurin unioniin vientiä harjoittava maa, jonka markkinaosuus tarkastelujaksolla oli suhteellisen vakaa, 14 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(229)
Thaimaa on toiseksi suurin unioniin vientiä harjoittava maa. Sen markkinaosuus pieneni 2 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla eli 7 prosentista (vuonna 2008) 5 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(230)
Kuten edellä johdanto-osan 157 kappaleessa todettiin, Eurostatilta saaduissa hintatiedoissa ei ole otettu huomioon kunkin maan tuotevalikoimaa, joten hintakehityksen osoittamiseen käytetään pelkästään indeksilukuja. Koska muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin tuotevalikoimaa ei tunneta, kyseisen tuonnin hintoja ei ole mielekästä verrata unionin tuotannonalan hintoihin unionin markkinoilla.
(231)
On kuitenkin syytä huomata, että vain Taiwanista tuleva tuonti ylitti Kiinasta tulevan tuonnin määrän (toimenpiteitä kiertävä tuonti mukaan luettuna). On huomattava, että Taiwanista tuotavat polkupyörät ovat yleensä kalliimman hintaluokan tuotteita, eikä muuta näyttöä esitetty. Sen vuoksi päätellään, että tämän tuonnin ei voida katsoa aiheuttaneen vahinkoa unionin tuotannonalalle.
(232)
Useat osapuolet väittivät, että tuonti muista kolmansista maista tapahtui alhaisemmin hinnoin kuin tuonti Kiinasta, minkä vuoksi Kiinasta tuleva tuonti ei ole aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Väitettä ei voitu hyväksyä, koska keskimääräisiä tuontihintoja ei voitu määritellä Eurostatin tietojen perusteella 157 kappaleessa selitetyistä syistä, minkä vuoksi tällä perusteella ei voitu tehdä mitään päätelmiä.
(233)
Eräs osapuoli väitti, että tuonnin kolmansista maista, joihin sovelletaan yleistä tullietuusjärjestelmää 1 päivästä tammikuuta 2011 lähtien, odotetaan kasvavan (Kambodža ja Bangladesh). Tämän vaikutusta tuontihintoihin ja -määriin ja unionin markkinoihin ei kuitenkaan voida arvioida etukäteen. Näiden maiden kyvystä lisätä tuotantokapasiteettiaan ja myyntimääriään unionin markkinoille ei myöskään ollut saatavilla mitään tietoja. Sen vuoksi tällä perusteella ei voida tehdä pitäviä päätelmiä, ja väite oli hylättävä.
(234)
Ilmoittamisen jälkeen osapuolet väittivät, että sellaisista kolmansista maista, joihin sovelletaan etuuskohtelukauppaa koskevia sopimuksia, tulevan tuonnin vaikutuksia ei ollut analysoitu riittävästi, koska tuonnin näistä maista väitettiin olevan määrältään merkittävää Kiinasta tulevaan tuontiin verrattuna ja osa tästä tuonnista tuli myös merkittävästi alemmin hinnoin. Tässä yhteydessä on muistettava, että Kiina on toiseksi suurin tuoja unioniin. Tuonti kaikista muista kolmansista maista oli alle kiinalaisten polkupyörien tuontimäärän. Näitä maita kohtaan ei myöskään esitetty mitään polkumyyntiä koskevia väitteitä. Sen vuoksi pääteltiin, että näistä maista tulevalla tuonnilla ei voinut olla sellaista vaikutusta, joka olisi poistanut vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulleiden merkittävien tuontimäärien ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon jatkumisen väliltä. Näillä perusteilla väite hylättiin.
Taulukko 17
Tuonti muista kolmansista maista (30)
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yksikköä
Markkinaosuus
Hinta
(euroa/ yksikkö)
Yksikköä
Markkinaosuus
Hinta
(euroa/ yksikkö)
Yksikköä
Markkinaosuus
Hinta
(euroa/ yksikkö)
Yksikköä
Markkina-osuus
Hinta
(euroa/ yksikkö)
Taiwan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Indeksinä
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thaimaa
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Indeksinä
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Muut
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Indeksinä
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Yhteensä
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Indeksinä
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Lähde:
Eurostat
4.2 Kulutuksen kehittyminen
(235)
Kuten johdanto-osan 153 kappaleessa mainitaan, kulutus väheni 10 prosenttia vuodesta 2008 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle. Unionin tuotannonala kuitenkin säilytti ja jopa hieman kasvatti markkinaosuuttaan (ks. johdanto-osan 168 kappale). Kutistuvat markkinat eivät siis voi olla syynä vahinkoon.
4.3 Talouskriisi ja ilmasto-olosuhteet
(236)
Jotkin osapuolet väittivät, että vallitseva negatiivinen talouden tilanne unionissa vaikutti kuluttajien ostokäyttäytymiseen tarkastelujaksolla. Lisäksi väitettiin, että vuoden 2011 heikot sääolot unionissa vaikuttivat ainakin osittain unionin tuotannonalan tilanteeseen. Väitteen mukaan nämä tekijät vaikuttivat polkupyörien kulutuksen yleiseen laskuun unionissa.
(237)
Tutkimuksessa kyllä kävi ilmi, että unionin kulutus laski tarkastelujaksolla. Markkinoiden kutistumista ei kuitenkaan voida pitää vahingon syynä, kuten johdanto-osan 234 kappaleessa todettiin.
(238)
Nämä osapuolet väittivät myös, että tuotanto ja työllisyys laskivat vain, koska ne noudattelivat kulutussuuntausta, eivätkä polkumyyntituonnin vuoksi. Koska polkupyöräteollisuudella ei ole korkeita kiinteitä kustannuksia, tuotannon vähentyminen ei kuitenkaan vaikuttanut polkupyöriä valmistavan unionin tuotannonalan kannattavuuteen. Työllisyyden lasku puolestaan johtui unionin tuotannonalan toteuttamista rakenneuudistuksista. Kehitys ei kuitenkaan missään tapauksessa selitä muiden vahinkoindikaattoreiden negatiivisia suuntauksia.
4.4 Muu kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti
(239)
Yhden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan muutoin kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä oli vähäpätöinen eli suunnilleen 0 prosenttia Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista, minkä vuoksi sillä ei voinut olla havaittavaa vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
4.5 Sähköpolkupyörät
(240)
Väitettiin, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui sähköpolkupyörien kehittämisestä ja siitä, että ne korvaavat tarkasteltavana olevan tuotteen. Sähköpolkupyörien kehitys on kuitenkin erittäin hiljattaista, ja niiden osuus myyntimäärästä oli vähäinen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi niillä ei voinut olla vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
4.6 Rakennemuutosten vaikutus
(241)
Ilmoittamisen jälkeen eräs osapuoli väitti, että komissio ei ollut tarkastellut markkinoiden ja unionin tuotannonalan tunnustettujen rakennemuutosten vaikutusta vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissään. Esimerkkinä väitettiin, että komissio ei käsitellyt tuotannon siirtämisestä Itä-Euroopan maihin aiheutuvia vaikutuksia tuotantokustannuksia koskevassa analyysissään. On huomattava, että muutosten pysyvyyttä koskeva analyysi tehtiin (ks. johdanto-osan 162 kappale) ja pääteltiin, että muutokset olivat pysyviä luonteeltaan (ks. johdanto-osan 211 kappale). Tästä syystä tehtiin uusi vahinkoanalyysi käyttämällä unionin tuottajien otosta, johon oli valittu rakennemuutosta edustavia tuottajia. Sen vuoksi katsotaan, että tällaisten muutosten vaikutus otettiin asianmukaisesti huomioon vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissä. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
4.7 Päätelmät
(242)
Unionin kutistuvasta kulutuksesta huolimatta unionin markkinoille tuli merkittäviä määriä Kiinasta suoraan tai toimenpiteitä kiertämällä tuotuja polkumyyntihintaisia polkupyöriä. Tuonnin melko vakaa ja merkittävä markkinaosuus tarkastelujaksolla osui ajallisesti yksiin unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa (ks. johdanto-osan 184-187 kappale). Tästä syystä päätellään, että Kiinasta (suoraan ja toimenpiteitä kiertämällä) peräisin olevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on syy-yhteys.
(243)
Tässä yhteydessä tarkasteltiin muitakin tekijöitä, kuten muista kolmansista maista tulevan tuonnin, kulutuksen kehityksen, talouskriisin ja sääolosuhteiden, muutoin kuin polkumyynnillä tulevan tuonnin sekä sähköpolkupyörien kehityksen vaikutusta. Minkään näistä tekijöistä ei havaittu olevan riittävän merkittävä, jotta se olisi poistanut syy-yhteyden polkumyynnillä Kiinasta tulevan tuonnin ja aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.
(244)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti yhdessä toimenpiteitä kiertävän tuonnin kanssa on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
H. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(245)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti on tutkittu, voidaanko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta selkeästi päätellä, että Kiinasta peräisin olevaan tuontiin kohdistuvien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto jäljempänä esitetyn tasoisina (ks. johdanto-osan 279 kappale) ei olisi unionin edun mukaista.
(246)
Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus lisäksi on perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukainen välivaiheen tarkastelu, siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa. Sen avulla voidaan siis myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(247)
Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, polkupyörän osien tuottajien, etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien edut.
2. Unionin tuotannonalan etu
(248)
Tutkimuksessa osoitettiin, että tuotannonalan tilanne on edelleen riskialtis. Kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin merkittävä määrä sekä polkumyynnin ja vahingon jatkumisen todennäköisyys, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotanto häviää, jos toimenpiteet kumotaan.
(249)
Unionin tuotannonala osallistuu merkittävästi teknologiseen innovointiin ja spin off -toimiin (esim. hiljattain kehitetyt sähköavusteiset EPAC-pyörät (Electronically Power Assisted Cycles) ja sähköpolkupyörät), mikä ei olisi taloudellisesti kannattavaa ilman unionissa toimivaa polkupyöräteollisuutta. Lisäksi unionin tuotannonala edistää ympäristötavoitteita, kuten ympäristöystävällisempää liikennettä ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä.
(250)
Unionin tuotannonala on myös kantava voima siihen liittyvillä tuotannonaloilla, kuten polkupyörän osien ja tarvikkeiden valmistus sekä niihin liittyvien palvelujen tarjoaminen. Yhteensä unionin tuotannonala luo suoraan ja välillisesti 60 000-70 000 työpaikkaa unionin markkinoille.
(251)
Unionin tuotannonala on pyrkinyt rakenneuudistuksiin ja on investoinut innovointiin, ja nämä menisivät hukkaan, jos unionin tuotannonala häviäisi. Voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta unionin tuotannonala voisi sitä vastoin säilyttää ja jopa lisätä myyntimääräänsä ja saada näin tarvittavia sijoitetun pääoman tuottoja, jotka antaisivat sille mahdollisuuden tehdä lisäinvestointeja uuteen teknologiaan ja innovointiin.
(252)
Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät (ks. 184-187 kappale), voidaan odottaa, että ilman toimenpiteitä unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne todennäköisesti heikkenee merkittävästi ja lopulta vaarana on tuotannon lopettaminen. Tämän vuoksi polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat unionin tuotannonalan edun mukaisia.
3. Polkupyörän osien tuottajien etu
(253)
Polkupyörän osien valmistajia edustava Association of the Bicycles Parts Producers (COLIPED) ilmoittautui tutkimuksen aikana. COLIPEDin toimittamien tietojen mukaan unionissa on noin 370 yritystä, jotka toimittavat osia polkupyörien valmistajille ja työllistävät noin 16 000 henkeä. Tavarantoimittajat ovat riippuvaisia polkupyörien valmistuksen jatkumisesta unionissa.
(254)
53 polkupyörän osien valmistajaa ilmoitti tukevansa toimenpidettä; niiden osuus polkupyörän osia valmistavan teollisuuden arvioidusta 1,2 miljardin euron kokonaisliikevaihdosta oli 39 prosenttia. Polkupyörän osien valmistajat saavat etua nykyisten toimenpiteiden laajentamisesta koskemaan olennaisia polkupyörän osia (ks. 1 kappale). Nykyisessä vapautusjärjestelmässä (ks. 1 kappale) kannustetaan polkupyörän osien paikalliseen tuotantoon rajoittamalla kiinalaisten polkupyörän osien osuus alle 60 prosenttiin kokonaisarvosta. Voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta unionin tuotannonala pystyi kehittämään ja investoimaan uusiin hankkeisiin, joilla pyritään jatkamaan tiettyjen olennaisten osien valmistusta unionissa.
(255)
Tältä osin havaittiin, että jos toimenpiteet eivät ole voimassa ja polkupyörien valmistus unionissa odotetusti päättyy, myös polkupyörän osia valmistavaan tuotannonalaan unionissa kohdistuu negatiivisia vaikutuksia, sillä ne menettävät asiakkaansa. Tästä syystä päätellään, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisivat polkupyörän osia valmistavan tuotannonalan edun mukaiset.
4. Käyttäjien ja kuluttajien etu
(256)
Euroopan pyöräilijöiden järjestö (European Cyclists’ Federation, ECF), joka on kansallisten pyöräilijöiden järjestöjen kattojärjestö Euroopassa, tuki voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkamista. ECF katsoi, että paikallistuotanto on kuluttajien edun mukaista, koska niin taataan laatu ja turvallisuus sekä erikoistunut asiakaspalvelu.
(257)
ECF väitti, että Kiinasta tulevan tuonnin lisääntymisellä olisi kielteinen vaikutus unionin korkeisiin laatu- ja turvallisuusstandardeihin kuluttajien haitaksi.
(258)
Polkumyyntitullien vaikutuksen kuluttajahintoihin ei arvioida olevan merkittävä, koska suurimpaan osaan unionin polkupyöränvalmistajista sovelletaan vapautusjärjestelmää, jonka mukaisesti olennaisia polkupyörän osia voidaan tuoda Kiinasta ilman tullia, kunhan niiden arvo on enintään 60 prosenttia käytettyjen osien kokonaisarvosta.
(259)
Olisi muistettava, että edellisten tutkimusten mukaan toimenpiteillä ei olisi huomattavaa vaikutusta käyttäjiin/kuluttajiin. Toimenpiteiden voimassaolosta huolimatta Kiinasta samoin kuin maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, on edelleen saatavilla polkupyöriä. Sen vuoksi päätellään, että polkumyyntitoimenpiteillä ei ole merkittävää negatiivista vaikutusta käyttäjiin unionissa.
(260)
Ilmoittamisen jälkeen eräs osapuoli väitti, että analyysissä ei ollut otettu huomioon toimenpiteiden kielteistä vaikutusta käyttäjiin (toimenpiteiden aiheuttamat lisäkustannukset). On huomattava, että kuluttajia edustava ECF ilmoitti tukevansa toimenpiteitä laatuun ja turvallisuuteen liittyvistä syistä (ks. johdanto-osan 255 kappale). Vapautusjärjestelmän ansiosta kuluttajat saavat jo etua tiettyjen polkupyörän osien alemmista hinnoista (ks. johdanto-osan 257 kappale). Tästä syystä väitettä pidettiin perusteettomana.
5. Etuyhteydettömien tuojien etu
(261)
Yksikään etuyhteydettömistä tuojista ei tehnyt yhteistyötä tutkimuksessa. Sen vuoksi ei ollut mahdollista arvioida toimenpiteiden vaikutusta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Olisi lisäksi muistettava, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei ole estää tuontia vaan palauttaa tasavertaiset kaupankäyntiedellytykset ja varmistaa, että tuonti ei tapahdu vahinkoa aiheuttavin polkumyyntihinnoin.
(262)
Muitakin tuontilähteitä siis on, ja noin 45 prosenttia ostetuista polkupyöristä on itse asiassa tuotuja polkupyöriä.
(263)
Koska Kiinasta saisi edelleen tulla hyvän kauppatavan mukaisesti hinnoiteltua tuontia unionin markkinoille ja muista kolmansista maista tuleva tuonti jatkuisi myös, on todennäköistä, että tuojien perinteinen liiketoiminta jatkuisi, vaikka polkumyyntitoimenpiteet Kiinaa kohtaan pidettäisiinkin voimassa. Kolmen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan muutetut polkumyyntitoimenpiteet lisäisivät tuontimahdollisuuksia Kiinasta nollatullilla tai alemmalla tullilla. Sen vuoksi päätellään, että polkumyyntitoimenpiteillä ei ole merkittävää vaikutusta etuyhteydettömiin tuojiin unionissa.
6. Toimenpiteiden vaikuttavuus
(264)
Eräs osapuoli väitti, että toimenpiteet eivät olisi vaikuttavia, kun otetaan huomioon, että unionin tuotannonala kärsii edelleen vahingoista, vaikka polkumyyntitoimenpiteet ovat olleen voimassa lähes 20 vuotta. Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta on vahvistettu, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kiersivät toimenpiteitä muiden kolmansien maiden kautta, mikä selittää ainakin osittain unionin tuotannonalan tilannetta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tästä syystä väite hylättiin.
(265)
Ilmoittamisen jälkeen jotkin osapuolet väittivät, että yli 23 vuotta voimassa olleet toimenpiteet eivät ole perusteltuja oikeudellisesti eivätkä kauppapoliittisesti. Vastauksena tähän voidaan todeta, että toimenpiteiden kestolle ei ole mitään aikarajoituksia, kunhan niiden käyttöönoton tai voimassa pitämisen edellytykset täyttyvät. Tässä tapauksessa toimenpiteet ovat perusteltuja, koska havainnot vahvistivat vahingollisen polkumyynnin esiintymisen. Lisäksi unionin tuotannonalan tilannetta heikentää entisestään toimenpiteiden kiertäminen. Tämän vuoksi väite hylätään.
7. Päätelmät
(266)
Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien toimenpiteiden jatkaminen olisi selvästi unionin tuotannonalan ja polkupyörän osien unionissa toimivien toimittajien edun mukaista. Toimenpiteiden ansiosta unionin tuotannonala voi kasvaa ja kohentaa tilannettaan, joka on heikentynyt polkumyyntituonnin vuoksi. Toimenpiteiden mahdollisella käyttöönotolla ei myöskään olisi merkittävää vaikutusta tuojien toimintaan, sillä markkinoilla olisi edelleen tarjolla Kiinasta ja muista kolmansista maista tulevia hyvän kauppatavan mukaisesti hinnoiteltuja polkupyöriä. Koska unionin tuotannonala hyödyntää laajasti nykyistä vapautusjärjestelmää, pääteltiin myös, että voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole merkittävää negatiivista vaikutusta käyttäjiin/kuluttajiin. Päinvastoin, jos toimenpiteet kumottaisiin, unionin polkupyöränvalmistajat lopettavat todennäköisesti tuotannon, mikä vaarantaa myös unionin polkupyörän osien tuottajien olemassaolon.
(267)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa 279 kappaleessa esitetyn tasoisina.
I. EHDOTETUT TULLIT
1. Vahingon korjaava taso
(268)
Polkumyyntiä, siitä seuraavaa vahinkoa ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella nykyiset toimenpiteet, sellaisina kuin ne otettiin käyttöön täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 990/2011, olisi pidettävä voimassa jäljempänä esitettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta.
(269)
Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(270)
Toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan kyseisestä tuonnista aiheutuva vahinko ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi kattaa niillä tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaisvoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta unionin markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 8 prosenttia polkupyörämyynnin liikevaihdosta. Kyseessä on sama marginaali kuin se, jota käytettiin edellisessä tutkimuksessa, sillä tutkimuksessa ei löytynyt viitteitä siitä, että tätä marginaalia olisi muutettava.
(271)
Koska kiinalaisten tuottajien yhteistyöaste oli erittäin alhainen (ks. johdanto-osan 22 ja 24 kappale), yhteistyössä toimineita yrityksiä koskevien havaintojen ei voida katsoa olevan koko maata edustavia. Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali pysyy näin ollen sellaisena, kuin se on vahvistettu asetuksessa (EY) N:o 1095/2005.
(272)
Niiden kahden yhteistyössä toimineen viejän, joiden todettiin harjoittavan polkumyyntiä, vahinkomarginaalien laskennassa käytettiin perustana niiden vientihintoja, joita verrattiin samassa kaupan portaassa unionin tuotannonalan vastaavien tuotelajien vahinkoa aiheuttamattomiin hintoihin. Kolmannelle yritykselle, jonka ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä, ei laskettu vahinkomarginaalia. Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd -yrityksen osalta ei havaittu vahinkomarginaalia. Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd -yrityksen osalta havaittiin kuitenkin polkumyyntimarginaalia korkeampi, merkittävä vahinkomarginaali.
(273)
Ilmoittamisen jälkeen eräs osapuoli väitti, että 8 prosentin tavoitevoitto asetettiin markkinaoloissa, jotka eivät vastaa nykytilannetta ja että komissio ei esittänyt riittäviä perusteita sille, minkä vuoksi 5 kappaleessa mainitussa aiemmassa tutkimuksessa vahvistettu tavoitevoitto olisi edelleen perusteltu. Tässä tarkastelussa ei havaittu mitään merkkejä siitä, että tavoitevoittoa olisi muutettava. Kyseinen osapuoli ei toimittanut mitään näyttöön perustuvia laskelmia vaihtoehtoisesta tavoitevoitosta, jota olisi pitänyt käyttää. Tästä syystä väite hylättiin.
2. Lopulliset toimenpiteet
(274)
Kolmen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan ryhmän osalta tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten ryhmien tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, näiden yritysryhmien eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritysryhmää ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(275)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (31), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(276)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(277)
Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Erityisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa seuraava: sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.
(278)
Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, onko yksilölliset tullit syytä poistaa ja ottaa niiden sijasta käyttöön koko maata koskeva tulli.
(279)
Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteistyössä toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavat tullit määritetään tasolle, joka on riittävä poistamaan unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon. Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.- ja Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd -yrityksen osalta tulli perustuu tutkimuksessa määritettyihin polkumyyntimarginaaleihin, koska ne olivat alemmat kuin vahinkomarginaalit. Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.:n vahinkomarginaali oli alempi kuin polkumyyntimarginaali, joten sitä koskeva tulli määritetään vahinkomarginaalin tasoisena.
(280)
Yksilölliset tullit, jotka on laskettu tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle, ovat seuraavat:
Yritys
Lopullinen tulli
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
Kaikki muut yritykset
48,5 %
(281)
On huomattava, että asetuksen (EY) N:o 71/97 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti tällä asetuksella kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa 48,5 prosentin polkumyyntitullia (ks. johdanto-osan 279 kappale) sovelletaan myös tuotaessa Kiinasta peräisin olevia olennaisia polkupyörän osia, sellaisena kuin ne on määritelty asetuksen (EY) N:o 71/97 1 artiklassa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, CN-koodeihin 8712 00 30 ja ex 8712 00 70 (Taric-koodit 8712007091 ja 8712007099) kuuluvien moottorittomien polkupyörien (myös kolmipyöräisten tavarankuljetuspolkupyörien, mutta ei yksipyöräisten) tuonnissa.
2. Alla lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa mainittujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Lopullinen tulli
Taric-lisäkoodi
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Kaikki muut yritykset
48,5 %
B999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä säädetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Pidetään voimassa asetuksella (EY) N:o 71/97 käyttöön otettu Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavan polkumyyntitullin laajentaminen koskemaan myös Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen polkupyörän osien tuontia.
Asetuksen (EY) N:o 71/97 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lopullinen polkumyyntitulli on edellä 1 artiklan 2 kohdassa käyttöön otettu ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettava polkumyyntitulli.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osin velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 29 päivänä toukokuuta 2013.