PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/82
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1193/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové, v současnosti kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla formu cla ad valorem v rozsahu mezi 6,6 % a 42,7 %.
(2)
Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodnutím 2008/899/ES (3) přijala cenové závazky nabídnuté šesti vyvážejícími čínskými výrobci (včetně skupiny vyvážejících vývozců) společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií.
(3)
Komise rozhodnutím 2012/501/EU (4) vypověděla závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem, tj. společností Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu“).
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) původních opatření obdržela Komise dne 2. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala společnost SA Citrique Belge a Jungbunzlauer Austria AG („dále jen žadatelé“) jménem výrobců představujících 100 % výroby kyseliny citronové v Unii.
(5)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
1.3 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Žadatelé rovněž podali žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který je omezen na posouzení dumpingu, pokud jde o společnost Laiwu. Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že od posledního období šetření společnost Laiwu zvýšila výrobní kapacitu a rozšířila sortiment výrobků.
(7)
Vzhledem k tomu, že společnosti Laiwu bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, žadatelé poskytli výpočet dumpingového rozpětí založený na srovnání početně zjištěné běžné hodnoty (výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk) v ČLR při údajné absenci reprezentativního domácího prodeje a cen společnosti Laiwu při vývozu do Unie. Výpočet ukázal, že dumpingové rozpětí je zjevně vyšší než současná úroveň opatření. Žadatelé proto tvrdili, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu by stávající úroveň opatření založená na dříve stanovené úrovni dumpingu byla nedostatečná. Žadatelé rovněž tvrdili, že společnost Laiwu již nemusí být způsobilá pro zacházení jako v tržním hospodářství.
1.4 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímních přezkumů
(8)
Dne 30. listopadu 2013 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). Zahájení sestávalo z:
-
přezkumu před pozbytím platnosti, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu společnosti Laiwu, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání formy opatření, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na újmu, který byl na podnět Komise zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
V oznámení o zahájení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele o zahájení přezkumů a vyzvala je k participaci. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení rovněž informovala výrobce v Kanadě a vyzvala je k participaci.
(10)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.6 Výběr vzorku
(11)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců a dovozců v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1.6.1 Výběr vzorku dovozců
(12)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení.
(13)
Šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vedla konzultace se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku. Žádná z nich nepředložila připomínky.
1.6.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(14)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli veškeré informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(15)
Devět vyvážejících výrobců v dotčené zemi, z nichž dva jsou vzájemně ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem ke složitosti věci a struktuře dotčeného odvětví Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Žádný z vyvážejících výrobců se k výběru vzorku nevyjádřil. Sedm z devíti vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na dotazník a dva svoji spolupráci ukončili.
1.7 Formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise společnosti Laiwu formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
1.8 Odpovědi na dotazník
(17)
Komise zaslala dotazníky sedmi spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, aby posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo. Komise zaslala dotazník společnosti Laiwu k posouzení trvalé povahy změněných okolností, pokud jde o dumping. Společnost odpověděla.
1.9 Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) výrobci v Unii
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Německo;
b) dovozci
-
Azelis SA, Luxemburk, Lucembursko,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo;
c) uživatelé
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francie,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švýcarsko,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemsko;
d) vyvážející výrobci v ČLR
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
e) výrobci ve srovnatelné zemi
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10 Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně látky trinatrium-citrát dihydrát) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Kyselina citronová se používá jako okyselující prostředek a regulátor pH s širokou paletou použití, například v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů.
2.2 Obdobný výrobek
(22)
Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní užití:
1)
dotčený výrobek;
2)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR;
3)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Kanady, která posloužila jako srovnatelná země, a
4)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.
(23)
Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.
3.1.1 Běžná hodnota
- Srovnatelná země
(25)
Vzhledem k tomu, že ČLR je považována za zemi bez tržního hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi (viz 9. bod odůvodnění výše).
(26)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Kanadě, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Žádná z nich nepředložila připomínky.
(27)
Při původním šetření posloužila jako srovnatelná země Kanada. Vzhledem k tomu, že kanadskou společností ochotnou spolupracovat byl jediný výrobce kyseliny citronové v Kanadě, ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zkoumala Komise možnosti spolupráce u ostatních známých vyrábějících zemí, jako jsou USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina. Ochotu spolupracovat projevila jedna brazilská a jedna thajská společnost, ale nakonec na dotazník neodpověděly. Požadované informace poskytl pouze jediný kanadský výrobce kyseliny citronové.
(28)
Na rozdíl od USA, Brazílie, Thajska a Ukrajiny se v Kanadě v současnosti nevztahují na dovoz kyseliny citronové žádná antidumpingová cla. Kromě toho činí smluvní celní sazba 0 % (7).
(29)
Jelikož na kanadském trhu panuje volná hospodářská soutěž, dospěla Komise k závěru, že Kanada je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodeje na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Jeden typ výrobku nebyl ve srovnatelné zemi vyráběn a prodáván, a nemohl tedy být srovnán s uvedeným typem výrobku vyráběným v ČLR a vyváženým do Unie. Proto musela být běžná hodnota pro tento typ výrobku zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „dodatečné náklady“) a za zisk.
3.1.2 Vývozní cena
(31)
Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. Všichni spolupracující vyvážející výrobci kromě společnosti Laiwu vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům za podmínek závazku.
3.1.3 Srovnání
(32)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(33)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(34)
U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(35)
Na základě toho se zjistilo, že se během OPŠ dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením, pohybovalo ve výši až 38 %.
(36)
Úroveň spolupráce byla vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během OPŠ téměř celý celkový vývoz do Unie.
(37)
Tento výpočet prokázal dumping dokonce i v případě vyvážejících výrobců, na které se vztahují závazky. Je třeba připomenout, že minimální dovozní cena (dále jen „MDC“) v závazcích vycházela z ceny nepůsobící újmu (pravidlo nižšího cla), a proto závazky nedokázaly zcela odstranit dumping zjištěný při původním šetření.
3.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.2.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(38)
Pokud jde o stanovení vývozních cen, současné šetření se snažilo zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání dumpingu. Stanovení vývozních cen nemůže být omezeno pouze na přezkum počínání vývozců v minulosti, alemusí též zkoumat pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem vývozních cen do budoucna. V této souvislosti je třeba připomenout, že pět společností vyváží do Unie v rámci závazků. Komise proto zkoumala, zda existence takových závazků ovlivnila výši minulých vývozních cen natolik, že by tyto ceny byly pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.
(39)
Za účelem přezkoumání spolehlivosti vývozních cen do Unie vzhledem k existenci závazků byly analyzovány vývozní ceny do Unie v souvislosti s MDC stanovenou v rámci závazků. Prakticky bylo zapotřebí zjistit, zda byly vývozní ceny do Unie stanoveny na určité úrovni především kvůli MDC stanovené v závazcích, a zda jsou tedy udržitelné, či nikoli. V tomto ohledu Komise zkoumala, zda byly na základě váženého průměru na úrovni jednotlivých společností vývozní ceny do Unie podstatně vyšší než MDC, či nikoli. Komise rovněž zvažovala, jak tyto ceny souvisely s cenami za vývoz do třetích zemí.
(40)
V případě všech podnikajících společností byly vývozní ceny do Unie v průměru na úrovni minimální dovozní ceny. Kromě toho byly jejich vývozní ceny do Unie výrazně vyšší než vývozní ceny do třetích zemí. V důsledku toho je velmi pravděpodobné, že při neexistenci závazků by se vývozní ceny do Unie přiblížily úrovni vývozních cen do jiných třetích zemí.
(41)
Ceny podnikajících společností, na které se vztahují závazky, při vývozu do Unie během OPŠ se proto považovaly za ovlivněné cenovými závazky a tedy za nedostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení, zda dumping bude pokračovat, v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti.
(42)
Vzhledem k neexistenci spolehlivé vývozní ceny těchto čínských vyvážejících výrobců, a to v tomto případě kvůli existenci závazků, Komise uvažovala o další možnosti stanovit vývozní cenu za účelem posouzení, zda je pravděpodobné, že bude dumping pokračovat. Vzhledem k tomu, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali kyselinu citronovou na světovém trhu, zkoumala Komise, zda byly vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné všemi třetími zeměmi během OPŠ dumpingové.
(43)
Komise porovnala tyto vývozní ceny s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi (viz 26. bod odůvodnění a násl.). Takto stanovená dumpingová rozpětí se pohybují v rozmezí od 43 % do 85 %. Tato dumpingová rozpětí jsou vyšší než ta, která byla stanovena na základě cen při vývozu do Unie během OPŠ (viz 36. bod odůvodnění výše).
3.2.2 Výrobní kapacita a spotřeba v dotčené zemi
(44)
V žádosti o přezkum žadatelé odhadli, že nevyužitá kapacita na výrobu kyseliny citronové v ČLR je vyšší než celková roční poptávka EU po kyselině citronové. Celková kapacita na výrobu kyseliny citronové se odhadovala na 1 800 000 tun. Komise se domnívá, že žadatelé volnou kapacitu nadhodnotili.
(45)
Šetření nicméně ukázalo, že volná kapacita čínských vyvážejících výrobců je značná. Volná kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR dosahuje přibližně 192 000 tun, což odpovídá zhruba 41 % spotřeby EU.
(46)
Ve studii věnované tomuto odvětví - IHS Chemical Economics Handbook (8) -, na kterou se během šetření odvolávaly různé strany - se kromě toho odhaduje, že celková roční kapacita v ČLR se v roce 2012 pohybovala na úrovni několikrát přesahující celkovou spotřebu na trhu Unie. ČLR představovala „59 % světové výroby v roce 2012; zároveň v roce 2012 představovala 69 % světové kapacity, 74 % světového vývozu a 12 % světové spotřeby.“ (9) Z těchto údajů vyplývá, že ČLR má celkově významnou výrobní kapacitu.
(47)
Zatímco spotřeba v ČLR dle očekávání poroste, podle IHS Chemical Economics Handbook se odhaduje, že celková spotřeba Číny bude mnohem nižší než spotřeba na trhu Unie. Růst do roku 2018 nepřesáhne stávající spotřebu v Unii.
(48)
Tyto údaje potvrzují, že čínská výroba a kapacita jsou určeny především na vývoz.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a v dotčené zemi.
(49)
Podle údajů o cenách kyseliny citronové získaných v průběhu šetření byly ceny na čínském domácím trhu přibližně o 48 % nižší než ceny na celém trhu Unie.
(50)
Trh Unie je proto i nadále atraktivní pro vývoz čínských vyvážejících výrobců.
3.2.4 Vztah mezi cenami do třetích zemí a na trhu Unie
(51)
Během OPŠ byly ceny na trzích třetích zemí v průměru o 40 % nižší než ceny vývozu do Unie
(52)
Čínští vývozci mají silný cenový stimul k přesměrování svého vývozu do Unie v případě, že by se opatření zrušila.
(53)
Tento závěr dále potvrzuje úroveň cen vývozu do Unie ze strany společnosti Laiwu, jakož i rozdíl mezi cenami společnosti Laiwu účtovanými při vývozu do Unie a do třetích zemí.
(54)
Uvedený závěr podporují i nízké ceny vývozu do Unie uskutečňovaného v omezeném množství vyvážejícími výrobci, kteří při tomto šetření nespolupracovali.
3.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Celková výrobní kapacita (včetně volné kapacity) v ČLR ve srovnání s velikostí trhu Unie naznačuje, že vývoz do Unie by se pravděpodobně v případě zrušení opatření zvýšil. Tento vývoz by se pravděpodobně nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny.
(56)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany zpochybnily zjištění, že ceny na trhu EU na úrovni MDC za poslední roky jsou neudržitelné, a proto by výrazně klesly nebo se dokonce přiblížily úrovni vývozních cen do třetích zemí. Rovněž zpochybnily, že by v případě neobnovení opatření čínský vývoz, který zůstává na stabilní úrovni, vzrostl, pokud jde o objem, a nadále probíhal za dumpingové ceny. Při šetření se však jednoznačně zjistilo, že dumping pokračuje i na základě vývozních cen, které se považují za nespolehlivé, neboť jsou zvýšeny MDC stanovenou v rámci závazků. Zjistilo se, že tyto ceny jsou v případě všech vyvážejících výrobců, na které se závazky vztahují, výrazně vyšší než vývozní ceny pro jiné trhy. Tito vyvážející výrobci obvykle vyvážejí za ceny nižší, než jsou ceny vývozu do EU. Kromě toho je třeba připomenout, že původní šetření stanovilo, že dovoz za dumpingové nízké ceny z ČLR do Unie mezi rokem 2004 a dvanáctiměsíčním obdobím šetření, které skončilo v červnu 2007 (dále jen „původní období šetření“) vzrostl o 37 % (10). Všechny tyto prvky společně se značnou nevyužitou kapacitou v ČLR, která nebyla zpochybněna, jasně hovoří pro závěr, že by v případě zrušení opatření vývoz do Unie pravděpodobně nadále pokračoval za dumpingové ceny a ve zvýšených objemech.
3.3 Částečný prozatímní přezkum omezený na dumping v případě společnosti Laiwu
3.3.1 Běžná hodnota
3.3.1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí, zda lze běžnou hodnotu stanovit v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, pokud společnost Laiwu splnila kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jí být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(59)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, požádala Komise společnost Laiwu o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost Laiwu odpověděla ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace ověřila v prostorách společnosti.
(60)
Komise zjistila, že společnost Laiwu nesplňuje kritéria 2 a 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(61)
Pokud jde o kritérium 2, společnost neprokázala, že vede úplný soubor účtů v souladu s mezinárodními účetními standardy. Kromě toho její záznamy neobsahují dostatečné průkazní doklady o přesnosti a úplnosti účetních závěrek. Společnosti chyběly doklady odůvodňující některé záznamy v jejích účtech. Kromě toho účetní závěrka neobsahovala výkaz změn vlastního kapitálu za určité období. Tyto nedostatky představují porušení zásady věrného obrazu účetních informací a finančních výkazů a, což je ještě důležitější, zůstaly bez povšimnutí auditora. Z toho vyplývá, že ani záznamy ani audit nebyly provedeny v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(62)
Společnost Laiwu tvrdila, že její účetní záznamy jsou dostatečně jasné na to, aby splňovaly čínské obecně uznávané účetní zásady. Společnost dále tvrdila, že nesrovnalosti uvedené v dokumentu o zacházení jako v tržním hospodářství neovlivňují spolehlivost účetních závěrek. Společnost se domnívala, že účetní požadavky je třeba chápat s ohledem na jejich účel (například ochrana investorů).
(63)
Komise poznamenává, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení stanoví, že společnosti by měly mít jeden jasný soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Jde o skutečně formální požadavek. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost, musí být účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, a to bez ohledu na postavení společnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v oblasti účetnictví.
(64)
Komise se dále domnívá, že účetnictví společnosti Laiwu nebylo vedeno v souladu s čínskými účetními předpisy, neboť se auditor nevyjádřil k jejich porušení uvedenému v 61. bodě odůvodnění.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(66)
Pokud jde o kritérium 3, společnost neprokázala, že nepodléhá podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. Konkrétně společnost jakožto „podnik využívající nejnovější a špičkové technologie“ využívá preferenční režim daně z příjmů právnických osob, který významně ovlivňuje její finanční situaci.
(67)
Společnosti Laiwu tvrdila, že zvýhodněný daňový režim nemůže být předmětem kritéria 3, neboť je formou subvence.
(68)
Komise poznamenává, že cílem posouzení kritéria 3 je zjistit, zda jsou výrobci vystaveni podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství.
(69)
Pomoc od státu, které se společnosti Laiwu dostává formou preferenční sazby daně, představuje pomoc trvalého charakteru podle článku 28 zákona o dani z příjmů podniků přijatého v roce 2007. Tato pomoc byla stanovena podle preambule ústavy Čínské lidové republiky, podle které „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli a různá hospodářská odvětví se rozvíjejí vedle sebe...“.
(70)
Jedním z cílů této pomoci je přilákat kapitál za snížené sazby. Tato skutečnost způsobuje narušení kapitálových trhů. Systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategicky významné, ve skutečnosti naznačuje, že daňový systém není systémem v rámci tržního hospodářství, ale je nadále silně ovlivněn státním plánováním, což je charakteristické pro systém netržního hospodářství. Komise se domnívá, že zkreslení způsobená takovým snižováním daně jsou rovněž podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory.
(71)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(72)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení společnosti Laiwu, orgánům ČLR a žadatelům. Komise je vyzvala, aby předložili své připomínky a požádali o slyšení. Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, že by bylo zapotřebí změnit předběžná zjištění Komise.
(73)
Společnost Laiwu tvrdila, že Komise navrhuje zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství z jiných důvodů, než jsou ty, které vedly k zahájení šetření. Podle názoru společnosti měla Komise omezit posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na kritérium 1.
(74)
Zaprvé je třeba uvést, že v čl. 2 odst. 7 písm. c) se uvádí pět kumulativních kritérií, která musí být všechna splněna, aby mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho, důkazní břemeno nese společnost žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(75)
V bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení (11) se navíc uvádějí důvody pro zahájení řízení, které se týkají zvýšení výrobní kapacity společnosti Laiwu a rozšířené škály výrobků, které prodává. V oznámení o zahájení řízení se šetření v žádném případě neomezuje na posouzení kritéria 1 pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho se důkazy prima facie posuzují samostatně s ohledem na specifické okolnosti odůvodňující zahájení šetření. Posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení znamená úplné přezkoumání toho, zda určitý výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou stanoveny v bodě 6.1.1.2 oznámení o zahájení řízení.
(76)
Komise nakonec poznamenává, že společnost Laiwu předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, a přitom tvrdila, že splňuje všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství. V souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení musí společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství úspěšně prokázat, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. důkazní břemeno náležitě odůvodňující žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nese společnost. Žádost společnosti Laiwu byla proto zamítnuta.
(77)
Komise po poskytnutí informací o své analýze žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství členským státům v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) informovala zúčastněné strany o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství.
3.3.1.2 Srovnatelná země
(78)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Laiwu stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem vybrala Komise Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (viz výše 26. bod odůvodnění a následující body).
(79)
Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodejů na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
3.3.2 Vývozní cena
(80)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii.
3.3.3 Srovnání
(81)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(82)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(83)
Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí pro společnost Laiwu vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením 37,8 %.
3.3.5 Trvalá povaha změny okolností
(85)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedla Komisi analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.
(86)
Skutečnost, že se společnost Laiwu rozrostla z nejmenšího v největšího vyvážejícího výrobce EU, se považuje za změnu trvalé povahy. Uvedená společnost ve svých odpovědích na dotazník skutečně potvrdila, že zachová své objemy vývozů a nebude svůj model vývozu měnit.
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(87)
Obdobný výrobek vyráběli během OPŠ dva výrobci v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(88)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutné kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na trhu Unie, připočítala k objemu dovozu z ČLR a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v tunách (rozpětí)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Index
100
95
105
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(91)
Spotřeba v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí +/- 5 %. Avšak vývoj v průběhu posuzovaného období nevykazuje žádnou jednoznačnou tendenci.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 88. bodě odůvodnění a násl.
(93)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země v tunách
202 391
176 451
206 222
183 026
Index
100
87
102
90
Podíl na trhu (rozpětí)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Podíl na trhu - index
100
92
97
90
Zdroj: Eurostat
(94)
Objem dovozu během posuzovaného období kolísal. Zdá se, že toto kolísání do určité míry kopírovalo tendence spotřeby v Unii. V roce 2011, kdy byla spotřeba nízká, byl čínský dovoz na nejnižší úrovni. V roce 2012, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, dosahoval rovněž čínský dovoz nejvyšší úrovně.
(95)
Čínský dovoz nesledoval tuto tendenci jen během OPŠ, kdy byl navzdory srovnatelné spotřebě v Unii o 10 % nižší než v roce 2010. Navzdory tomuto poklesu si čínský dovoz nadále zachoval významný podíl ve výši 35 % - 45 % na trhu Unie během celého posuzovaného období.
4.3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(96)
Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny
(EUR/tuna)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
806
938
1 000
933
Index
100
116
124
116
Zdroj: Eurostat
(97)
Dovozní ceny čínské kyseliny citronové se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily o 24 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesly o 8 procentních bodů. Během posuzovaného období tyto ceny kopírovaly vývoj cen surovin, jako je kukuřice.
(98)
Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana zpochybnila správnost údajů Eurostatu, aniž by předložila přesvědčivé důkazy na podporu svého tvrzení. Proto nemohl být argument přijat.
(99)
Cenové podbízení během OPŠ stanovila Komise srovnáním:
1)
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
2)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o smluvní clo a náklady dovozu.
(100)
V případě vyvážejících výrobců, na které se nevztahuje závazek uvedený výše v 2. bodě odůvodnění, se pro srovnání použila cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli v Unii. V případě vyvážejících výrobců, na které se vztahuje závazek, nebylo možné použít ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, neboť tyto byly ovlivněny podmínkami závazku. V případě těchto výrobců bylo cenové podbízení stanoveno na základě ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích.
(101)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že i v případě stran, na které se závazek nevztahuje, by měla být ke stanovení cenového podbízení použita cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. Šetření nicméně prokázalo, že strany, na které se závazek nevztahuje, účtovaly podstatně nižší ceny, než byly ceny účtované stranami, na které se závazek vztahuje. To naznačuje, že jejich ceny nejsou ovlivněny závazkem, a proto je lze použít ke stanovení podbízení.
102)
Cenové srovnání se provedlo podle jednotlivých druhů výrobků pro transakce na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou pro případné provize a odstraňování hrudek.
(103)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že úprava týkající se odstraňování hrudek již není odůvodněná, a to vzhledem k tomu, že u čínské kyseliny citronové již není zapotřebí odstraňovat hrudky. Při šetření však bylo zjištěno, že ačkoli odstraňování hrudek není vždy nezbytné, stále existují případy, kdy tomu tak je, což odůvodňuje tuto úpravu.
(104)
V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců nemohlo být cenové podbízení stanoveno na základě cen příslušného typu výrobku, jelikož tyto informace nebyly k dispozici. V případě výrobců z Unie a nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců se proto cenové podbízení stanovilo porovnáním celkových vážených průměrných prodejních cen.
(105)
Výsledek srovnání se vyjádřil jako procentní podíl obratu výrobců Unie během OPŠ. Prokázalo se celkové vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 20 % a 45 %.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Všeobecná poznámka
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(107)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby v tunách (rozpětí)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Index
100
106
108
107
Výrobní kapacita v tunách (rozpětí)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Index
100
101
101
101
Využití kapacity - index
100
105
106
106
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(108)
Objem výroby se během posuzovaného období vyvíjel pozitivně. V letech 2010 a 2011 vzrostl o 6 % s drobnými změnami v následujících obdobích.
(109)
Jelikož výrobní kapacita zůstala téměř nezměněna, odrážela míra využití kapacity vývoj objemu výroby. V letech 2010 a 2011 využití kapacity výrazně vzrostlo o 5 % a v následujících obdobích zůstalo téměř beze změn.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(110)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Celkový objem prodeje na trhu Unie - index
100
108
108
108
Podíl na trhu - index
100
111
102
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(111)
Výrobnímu odvětví Unie se v letech 2010 a 2011 podařilo zvýšit objem prodeje o 8 %. Následně zůstal objem prodeje na stejné úrovni až do OPŠ.
(112)
Podíl na trhu se vyvíjel podobným způsobem, kdy se během posuzovaného období zvýšil o 7 %. V letech 2011 a 2012 byl podíl na trhu rovněž poznamenán kolísáním spotřeby v Unii popsaným v 91. bodě odůvodnění.
4.4.4 Růst
(113)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje o 8 % a podíl na trhu o 7 %. Ve stejném období podobným způsobem vzrostl objem výroby. Výrobní odvětví Unie proto mohlo využít příležitostí k růstu zvýšením podílu na poměrně stabilním trhu.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
(114)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců - index
100
101
105
106
Produktivita (tuna/zaměstnanec) - index
100
105
102
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(115)
Zaměstnanost se během posuzovaného období vyvíjela příznivě, došlo ke zvýšení o 6 %. Současně zůstala po celé posuzované období stabilní produktivita na jednoho zaměstnance.
4.4.6 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(116)
Zjištěné dumpingové rozpětí bylo výrazně nad úrovní de minimis. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie byl však omezený, neboť úroveň cen u řady čínských vyvážejících výrobců ovlivňoval závazek. U ostatních vyvážejících výrobců byl poškozující účinek vyvážen vlivem cel. Proto lze konstatovat, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4.4.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(117)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) - rozpětí
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Index
100
103
113
115
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) - rozpětí
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Index
100
113
111
115
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(118)
Vážené průměrné jednotkové výrobní náklady se v letech 2010 a 2011 zvýšily o 13 % a následně do OPŠ vzrostly o další 2 procentní body.
(119)
Prodejní ceny se vyvíjely podobným způsobem, ale se zpožděním asi jednoho roku. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno plně přenést zvýšení nákladů vynaložených v roce 2011 na své zákazníky až v roce 2012. To vedlo k nižší ziskovosti v roce 2011, jak je uvedeno níže ve 120. bodě odůvodnění a násl.
4.4.8 Náklady práce
(120)
Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance - index
100
103
114
118
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(121)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily celkem o 18 %, a to především z důvodu značného zvýšení, o 11 procentních bodů mezi lety 2011 a 2012.
4.4.9 Zásoby
(122)
Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (rozpětí)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Index
100
101
121
155
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(123)
Konečný stav zásob u výrobců v Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil. Vyšší úroveň zásob na konci OPŠ zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory. Zatímco v případě ostatních období se konečný stav zásob zohledňuje na konci prosince, konec OPŠ se zohledňuje koncem června, těsně před uplynutím období poměrně vysoké poptávky v důsledku zvýšené spotřeby nápojů a poměrně nízké produkce z důvodu blížících se letních prázdnin. Proto běžně bývá v tomto období úroveň zásob poněkud vyšší.
4.4.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(124)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (rozpětí)
12 % - 17 %
7 % - 12 %
12 % - 17 %
12 % - 17 %
Index
100
69
103
103
Peněžní tok - index
100
50
86
80
Investice - index
100
162
123
106
Návratnost investic (rozpětí)
30 % - 40 %
15 % - 25 %
25 % - 35 %
25 % - 35 %
Index
100
59
93
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(125)
Ziskovost výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Téměř po celé posuzované období zůstávala na stabilní úrovni. Ziskovost výrobního odvětví Unie po celé posuzované období přesahovala cílový zisk stanovený v původním šetření.
(126)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Po celé posuzované období se vyvíjel uspokojivě.
(127)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Její rozvoj z velké části odrážel vývoj ziskovosti a zůstával na uspokojivé úrovni téměř po celé posuzované období.
(128)
Žádný z výrobců v Unii nehlásil í potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného obdob.
4.4.11 Závěr týkající se újmy
(129)
Většina ukazatelů újmy, jako je výroba, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, náklady práce a prodejní ceny, se vyvíjela pozitivně. Zatímco vývoj finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, vykazoval neurčitou tendenci, absolutní čísla jsou uspokojivá a nevykazují žádný znak újmy.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem a není vystaveno podstatné újmě ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
4.5 Pravděpodobnost obnovení újmy
(131)
Výše uvedené tendence týkající se cen a objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny ukazují, že ačkoli si čínští vývozci zachovali významnou přítomnost na trhu Unie, platná opatření (cla a závazky) vedla ke zvýšení cen a snížení objemu. Největší prospěch z tohoto vývoje mělo výrobní odvětví Unie, neboť přítomnost ostatních třetích zemí na trhu zůstala spíše omezená. To svědčí o tom, že k odstranění újmy přispěla zejména platná opatření.
(132)
Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR disponují volnou kapacitou, díky níž mohou velmi rychle navýšit vývoz. Navíc, vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy většiny třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, mohla by být významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh EU.
(133)
Významné mezinárodní trhy, jako např. USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina, navíc uložily na čínskou kyselinu citronovou antidumpingová cla. Z tohoto důvodu bude pro čínské vyvážející výrobce obtížnější prodávat na těchto trzích než na nechráněném trhu EU, pozbydou-li antidumpingová opatření platnosti.
(134)
Úroveň cen čínských vyvážejících výrobců, kteří nepodléhají závazkům, je navíc výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 45 %. Stejně tak jsou ceny účtované vyvážejícími výrobci, na něž se vztahují závazky, na trzích třetích zemí nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 39 %. Z toho vyplývají úrovně cen, s nimiž by čínští vyvážející výrobci v případě zrušení opatření pravděpodobně vstoupili na trh Unie.
(135)
Pravděpodobnost levného čínského vývozu při neexistenci opatření potvrzuje řada antidumpingových šetření týkajících se čínské kyseliny citronové v jiných zemích uvedených výše ve 133. bodě odůvodnění.
(136)
Čínští vyvážející výrobci mají možnost výrazně zvýšit na úkor výrobního odvětví Unie svůj již beztak značný podíl na trhu při cenách, které budou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(137)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že není pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci své ceny snížili na úroveň cen převládající na trzích jiných třetích zemí. Tento argument však není doložen skutečnostmi zjištěnými při šetření. Jak je naznačeno výše ve 134. bodě odůvodnění, rozpětí cenového podbízení stanovené pro čínské vyvážející výrobce, na které se nevztahují závazky, na trhu Unie (20 % - 45 %) jsou velmi podobná těm, která byla stanovena pro čínské vyvážející výrobce, na které se vztahují závazky, v souvislosti s trhy třetích zemí (20 % - 39 %). Je proto pravděpodobné, že by se v případě neexistence opatření čínské ceny na trhu Unie přiblížily cenám účtovaným čínskými vyvážejícími výrobci jinde.
(138)
Proto lze dospět k závěru, že v případě skončení platnosti opatření by pravděpodobně došlo k obnovení újmy.
5. ZÁJEM UNIE
(139)
Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz kyseliny citrónové pocházející z ČLR na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska, podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(140)
Při tomto šetření spolupracovali oba výrobci v Unii, kteří společně představují 100 % její výroby. Jak je uvedeno výše ve 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem.
(141)
Zotavit se z minulé újmy umožnila výrobnímu odvětví Unie platná opatření. Současně výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné, pokud nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového dovozu.
(142)
Zrušení opatření by současně s velkou pravděpodobností vedlo k nárůstu nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, který by ohrozil pokračování provozu zbývajících výrobců v jinak životaschopném výrobním odvětví. Dlužno připomenout, že před uložením opatření proti čínskému dovozu museli ukončit činnost tři výrobci v Unii.
(143)
Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat.
5.2 Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(144)
Jak je uvedeno výše ve 13. bodě odůvodnění, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo odpověď na výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci, ale jeden dovozce nakonec neposkytl smysluplnou odpověď na dotazník. Konečný vzorek sestával ze dvou zbývajících dovozců.
(145)
Oba dovozci obchodují s širokou škálou výrobků. Význam kyseliny citronové se z hlediska jejich celkového obratu značně liší. Pro jednoho dovozce představuje kyselina citronová zanedbatelnou část celkového obratu, zatímco pro druhého dovozce je jedním z nejdůležitějších produktů.
(146)
Ani jeden z dovozců zařazených do vzorku není striktně proti platným opatřením, oba ale poukázali na skutečnost, že stávající úroveň minimální dovozní ceny je příliš vysoká, což vede ke značným ziskům pro výrobní odvětví Unie. Tito dovozci proto požadují snížení minimální ceny.
5.3 Zájem uživatelů
(147)
Komise obdržela šest úplných odpovědí od uživatelů, a to zejména z chemického a farmaceutického průmyslu. Ačkoli je zdaleka největším uživatelem kyseliny citronové, (představujícím přinejmenším 50 % celkové spotřeby) odvětví potravin a nápojů, žádný uživatel z tohoto odvětví plně nespolupracoval.
(148)
Uživatelé vyjádřili obavy ohledně bezpečnosti dodávek. Jedna z obav se týkala neschopností výrobního odvětví Unie plně zásobovat trh Unie. Platná opatření ovšem nezabránila tomu, aby čínský dovoz vstupoval na trh Unie ve značném množství, a umožňují tak dodávky do těch částí trhu, které nemohou být zásobeny výrobním odvětvím Unie.
(149)
Velká skupina uživatelů, jako je odvětví potravin a nápojů a farmaceutický průmysl, potřebuje kyselinu citronovou pro své výrobky pouze okrajově. Podle jejich názoru nelze kyselinu citronovou snadno nahradit, a proto má zabezpečení dodávek často vyšší význam než cena. Finanční účinek opatření na tyto uživatele je bezvýznamný, a to z důvodu velmi nízkého významu kyseliny citronové v rámci jejich nákladové struktury.
(150)
Pro uživatele vyrábějící chemické výrobky, kteří představují přibližně 25 % celkové spotřeby EU, má kyselina citronová druhořadý význam, přičemž tvoří přibližně 5 % nákladů na suroviny. Podle nich by antidumpingová opatření neměla být zachována. Někteří uživatelé rovněž upozornili na dobrou finanční situaci výrobců v EU. Účinek opatření na tyto uživatele je významnější než v odvětví potravin a nápojů a ve farmaceutickém průmyslu. Nicméně informace poskytnuté spolupracujícími uživateli vyrábějícími chemické výrobky dokazují, že se jim podařilo dosáhnout solidního zisku i navzdory platným opatřením. Účinek opatření na tyto uživatele je proto považován za omezený.
(151)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany v rámci výrobního odvětví detergentů tvrdily, že v případě některých výrobků představuje kyselina citronová vyšší podíl nákladů než průměrná hodnota 5 % uvedená výše. Zároveň tyto zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy pro to, že se průměr konkrétně v případě výrobního odvětví detergentů liší od hodnoty 5 % uvedené pro chemický průmysl obecně. Proto se má za to, že závěry pro chemický průmysl obecně platí i konkrétně pro výrobní odvětví detergentů.
(152)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany dále tvrdily, že budoucí zákaz fosforečnanů v detergentech určených pro automatické myčky nádobí povede v Unii od roku 2017 k větší spotřebě kyseliny citronové. Ačkoli je zřejmé, že fosforečnany budou muset být do té doby nahrazeny jinými látkami, není dosud zcela jasné, zda budou nahrazeny kyselinou citronovou či jinými látkami. Kromě toho strany neposkytly žádné údaje týkající se celkového dopadu této změny.
(153)
Z pečlivého zvážení vyplývá, že pozitivní účinek opatření na výrobní odvětví Unie zdaleka převažuje nad omezeným nebo zanedbatelným negativním dopadem opatření na uživatele.
5.4 Zdroje dodávek na trhu Unie
(154)
Zúčastněné strany si stěžovaly na údajně nedostatečnou hospodářskou soutěž na trhu Unie. EU opravdu disponuje pouze dvěma výrobci v Unii. Mají-li být splněny požadavky uživatelů v EU, potřebuje trh Unie dovoz, který převážně pochází z ČLR.
(155)
Skutečnost, že v Unii zůstali pouze dva výrobci, je však důsledkem dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců, které vedly k opatřením, jež jsou předmětem přezkumu. V roce 2004, na počátku posuzovaného období původního šetření, ještě stále v Unii existovalo pět výrobců, kteří konkurovali značnému množství dumpingového čínského dovozu. V následujících letech (2004-2007), kdy byla Unie vystavena velmi vysokému množství vysoce dumpingového vývozu z ČLR, museli tři výrobci v Unii odejít z trhu, což vedlo ke stávající situaci pouhých dvou výrobců.
(156)
Od uložení platných opatření se podařilo klesající tendenci, pokud jde o počet výrobců v Unii, zastavit. Pokud by se čínským vyvážejícím výrobcům umožnilo obnovit dumping v neomezeném množství, výrobní odvětví Unie by znovu pocítilo újmu, kdy by mimo jiné ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu.
(157)
Výrobci v Unii nejsou schopni plně uspokojit poptávku na trhu Unie (viz 107. bod odůvodnění výše). Navzdory existenci platných opatření čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie ve značném množství, s podílem na trhu mezi 35 % a 45 % po celé posuzované období, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění výše.
(158)
Pokud by opatření neexistovala, mohli by být jediní dva stávající výrobci v EU rovněž donuceni opustit trh EU. V takovém případě by byli uživatelé v EU ještě více závislí na jediném zdroji dovozu - ČLR - což by vzhledem k výše uvedenému významu bezpečnosti dodávek nebylo v zájmu Unie.
5.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(159)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR.
6. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
6.1 Prozatímní přezkum omezený na posouzení újmy
(160)
Na většinu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců se vztahují závazky uvedené ve 2. bodě odůvodnění výše. Šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ve 41. bodě odůvodnění výše prokázalo, že jejich vývozní ceny do EU byly určovány těmito cenovými závazky, které stanoví minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“). Jejich vývozní ceny tudíž nebyly považovány za dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro analýzu pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Podobně, jak je vysvětleno výše ve 100. bodě odůvodnění, nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení. Ze stejného důvodu nejsou tyto ceny dostatečně spolehlivé ani pro výpočet nové úrovně pro odstranění újmy.
(161)
V případě čínského vyvážejícího vývozce, na kterého se nevztahují závazky, společnost Laiwu, nebyly vývozní ceny ovlivněny závazky a nemohly být proto využity ke stanovení nové úrovně pro odstranění újmy.
6.2 Úroveň pro odstranění újmy
(162)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k zabránění opětovnému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(163)
Újma by se neopakovala v případě, že by výrobní odvětví Unie mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí stanovené pro tento účel v původním šetření činilo 6 %.
(164)
Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie tak, že od prodejních cen v Unii odečetla skutečné ziskové rozpětí dosažené během OPŠ a nahradila jej výše uvedeným ziskovým rozpětím ve výši 6 %.
(165)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že rozpětí zisku před zdaněním ve výši 6 % je příliš nízké, neboť výsledný čistý zisk z důvodu značné daňové sazby neposkytuje potřebné zdroje.
(166)
V tomto ohledu ziskové rozpětí použité pro stanovení úrovně pro odstranění újmy odráží ziskové rozpětí při neexistenci dumpingového dovozu. Zúčastněná strana neposkytla žádné argumenty, jimiž by prokázala, že ziskové rozpětí ve výši 6 %, které je skutečným ziskovým rozpětím, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu, zjištěným v původním šetření, není vhodné pro tento účel.
(167)
Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny společnosti Laiwu, jež byla stanovena pro účely výpočtu v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou nezpůsobující újmu u obdobného výrobku prodávaného během OPŠ na trhu Unie výrobci v Unii. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.
6.3 Konečná antidumpingová opatření
(168)
V případě společnosti Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. by měla být konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí dumpingu. Sazba cla by měla být stanovena na úrovni dumpingu nebo na úrovni rozpětí pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(169)
Na základě uvedených skutečností by sazba konečného antidumpingového cla, vyjádřená jako cena CIF na hranici Unie před proclením, měla být následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Konečné antidumpingové clo
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb a závazků pro některé společnosti.
(171)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(172)
Pokud společnost změní název nebo adresu svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace s cílem prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazby, které se na ni vztahují. Pokud změna jména nebo adresy společnosti neovlivňuje její právo využívat celních sazeb, které se na ni vztahují, bude oznámení informující o změně názvu nebo adresy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(173)
Dva vyvážející výrobci oznámili Komisi změnu své adresy. Jeden z nich Komisi také oznámil změnu svého názvu. Tyto změny nemají vliv na jejich činnost, pokud jde o dotčený výrobek.
(174)
Jiný vyvážející výrobce by již neměl být oprávněn využívat individuální celní sazbu, neboť zanikl.
(175)
Zjištění uvedená výše ve 173. a 174. bodě odůvodnění byla zveřejněna a nebyly obdrženy žádné připomínky.
7. FORMA OPATŘENÍ
(176)
V rámci přezkumu formy opatření Komise zvažovala zavedení MDC v rámci závazků. Komise zejména zkoumala mechanismus indexace.
(177)
Minimální dovozní cena byla původně indexována na základě kolísání cen kukuřice ve Spojených státech. Když byla uložena původní opatření, vyvážející výrobci, kteří nabízeli závazky, nemohli nalézt veřejný referenční zdroj cen kukuřice pro EU. Takový zdroj je nyní k dispozici a považuje se za vhodnější vzhledem k tomu, že minimální dovozní cena je založena na ceně, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie.
(178)
Komise přezkoumala i proměnnou indexace spotřeby surovin na tunu kyseliny citronové a dospěla k závěru, že je správná.
(179)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že místo provedení výše popsané indexace MDC by měla být použita pevná minimální cena nebo indexace na základě cen jiných surovin, než je kukuřice, neboť ne všichni výrobci v Unii používají jako surovinu pro výrobu kyseliny citronové kukuřici. Avšak vzhledem ke značnému kolísání výrobních nákladů a cen kyseliny citronové může pevná minimální cena rychle pozbýt na aktuálnosti a být nepřiměřeně vysoká nebo nízká. Rovněž indexace v případě surovin se spíše stabilními cenami, zatímco ceny kyseliny citronové výrazně kolísají a neexistuje pro ně žádný spolehlivý veřejný zdroj, se nepovažuje za vhodnou.
(180)
Proto se má za to, že stanovení minimální ceny nebo indexace na základě různých surovin není rozumnější než indexace podle cen kukuřice. Jelikož však kukuřice není základní surovinou pro všechny výrobce v Unii, považovalo se za vhodné přezkoumat proměnnou indexace v případě spotřeby surovin tak, aby lépe odrážela vážený průměr spotřeby kukuřice výrobního odvětví Unie a vývoj ceny, která nepůsobí újmu, výrobního odvětví Unie jako celku.
(181)
V rámci částečného prozatímního přezkumu omezeného na posouzení újmy stanovila Komise pro výrobní odvětví Unie novou cenu, která nepůsobí újmu. Na tomto základě by se MDC měla revidovat a aktualizovat, aby závazky zůstaly v platnosti.
(182)
Po poskytnutí konečných informací pět spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, na které se v současnosti vztahují závazky, s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií (viz výše 2. a 3. bod odůvodnění) nabídlo nové přijatelné cenové závazky.
(183)
Komise prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87 (13) přijala tyto nabídky nových závazků, kterými se nahrazují závazky stávající. Nabídky nových závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezují riziko obcházení.
(184)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, jak společnosti závazky dodržují, při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno:
i)
předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze,
ii)
skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno uvedenými společnostmi přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
iii)
skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(185)
Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh.
(186)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno výše ve 184. a 185. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(187)
Výboru zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrát dihydrátu v současnosti kódů 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, ČLR
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, ČLR
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, ČLR
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, ČLR
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, ČLR
32,6
A879
Všechny ostatní společnosti
42,7
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovezené výrobky propuštěné do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1 Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/87, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
a)
je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
c)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2 Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
a)
pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/82,
annettu 21 päivänä tammikuuta 2015,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sitruunahapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun sekä asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisten osittaisten välivaiheen tarkastelujen perusteella
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 3 ja 5 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, perusteella asetuksella (EY) N:o 1193/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodeihin 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 kuuluvan sitruunahapon tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Toimenpiteet toteutettiin 6,6-42,7 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.
(2)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, hyväksyi päätöksellä 2008/899/EY (3) kuuden vientiä harjoittavan tuottajan, mukaan luettuna yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä, yhdessä Kiinan asianomaisen alan kauppakamarin (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters) kanssa tarjoamat hintasitoumukset.
(3)
Komissio peruutti päätöksellä 2012/501/EU (4) yhden vientiä harjoittavan tuottajan, Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd:n, jäljempänä ’Laiwu’, tarjoaman sitoumuksen.
1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(4)
Alkuperäisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 2 päivänä elokuuta 2013 panemaan vireille neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esittivät SA Citrique Belge ja Jungbunzlauer Austria AG, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus unionin sitruunahapon tuotannosta oli 100 prosenttia.
(5)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
1.3 Osittaista välivaiheen tarkastelua koskeva pyyntö
(6)
Pyynnön esittäjät esittivät myös perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, joka rajoittui polkumyynnin tarkasteluun Laiwun osalta. Pyynnön esittäjät toimittivat alustavaa näyttöä, joka osoittaa, että edellisen tutkimusajanjakson jälkeen Laiwu on kasvattanut tuotantokapasiteettiaan ja laajentanut tuotevalikoimaansa.
(7)
Koska Laiwulle myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa, pyynnön esittäjät toimittivat polkumyyntimarginaalilaskelmat, joissa verrattiin Kiinan laskennallista normaaliarvoa (valmistuskustannukset, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto) - koska edustavaa kotimarkkinamyyntiä ei väitetysti ollut - ja Laiwun vientihintaa unioniin. Sen perusteella polkumyyntimarginaali vaikutti olevan suurempi kuin toimenpiteiden nykytaso. Sen vuoksi pyynnön esittäjät väittivät, että toimenpiteiden pitäminen voimassa nykyisen tasoisena, joka perustui aiemmin vahvistetun polkumyynnin tasoon, ei riittäisi vahingollisen polkumyynnin vaikutusten korjaamiseksi. Pyynnön esittäjät väittivät myös, että Laiwu ei ehkä täytä enää markkinatalouskohtelun ehtoja.
1.4 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelujen vireillepano
(8)
Komissio pani 30 päivänä marraskuuta 2013 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Kiinasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan sitruunahapon tuontia unioniin, ja julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6) vireillepanoilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. Vireillepanoon sisältyivät seuraavat:
-
toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joka pantiin vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
-
osittainen välivaiheen tarkastelu, joka rajoittui Laiwun harjoittaman polkumyynnin tarkasteluun ja joka pantiin vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
-
osittainen välivaiheen tarkastelu, joka rajoittui toimenpiteiden muodon tarkasteluun ja jonka komissio pani vireille omasta aloitteestaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti; sekä
-
osittainen välivaiheen tarkastelu, joka rajoittui vahingon tarkasteluun ja jonka komissio pani vireille omasta aloitteestaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
1.5 Asianomaiset osapuolet
(9)
Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Komissio ilmoitti pyynnön esittäjille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille tarkastelujen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se harkitsi Kanadan käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Sen vuoksi komissio ilmoitti myös Kanadassa oleville tuottajille vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.
(10)
Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.
1.6 Otanta
(11)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa vientiä harjoittaviin tuottajiin ja tuojiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
1.6.1 Tuojien otanta
(12)
Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.
(13)
Kuusi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen etuyhteydettömän tuojan otoksen käyttäen valintaperusteina suurinta tuontimäärää unioniin suuntautuvassa tuonnissa. Se kuuli kaikkia tiedossa olevia tuojia otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Yksikään näistä ei toimittanut huomautuksia.
1.6.2 Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(14)
Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan kaikki vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.
(15)
Yhdeksän kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joista kaksi on toisiinsa etuyhteydessä, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui sisällytettäväksi otokseen. Asian monimutkaisuuden ja asianomaisen tuotannonalan rakenteen vuoksi komissio päätti, että otanta ei ole tarpeen. Yksikään vientiä harjoittavista tuottajista ei toimittanut huomautuksia otannasta. Näistä yhdeksästä vientiä harjoittavasta tuottajasta seitsemän toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen ja kaksi peruutti yhteistyötarjouksensa.
1.7 Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskeva lomake
(16)
Komissio lähetti Laiwulle 2 artiklan 7 kohdan b kohdan mukaisesti markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetun lomakkeen.
1.8 Vastaukset kyselyyn
(17)
Komissio lähetti seitsemälle vientiä harjoittavalle tuottajalle kyselylomakkeet polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioimiseksi. Kyseiset seitsemän vientiä harjoittavaa tuottajaa toimittivat vastaukset. Komissio lähetti Laiwulle erillisen kyselylomakkeen muuttuneiden olosuhteiden pysyvyyden arvioimiseksi polkumyynnin osalta. Yritys vastasi lomakkeeseen.
1.9 Tarkastuskäynnit
(18)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a) Unionin tuottajat
-
SA Citrique Belge NV, Tienen, Belgia
-
Jungbunzlauer Austria AG, Wien, Itävalta
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Saksa
b) Tuojat
-
Azelis SA, Luxemburg, Luxemburg
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Saksa
c) Käyttäjät
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Ranska
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Sveitsi
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Alankomaat
d) Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu
-
RZBC Group, Rizhao
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang
e) Vertailumaan tuottajat:
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(19)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(20)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva sitruunahappo (mukaan luettuna trinatriumsitraattidihydraatti), joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2918 14 00 ja ex 2918 15 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(21)
Sitruunahappoa käytetään happamuuden- ja pH:n säätöaineena monissa tuotteissa, esimerkiksi juomissa, elintarvikkeissa, pesuaineissa, kosmetiikassa ja lääkkeissä. Sen pääraaka-aineita ovat sokeri/melassi, tapioka, maissi tai glukoosi (viljoista saatu) sekä eri aineet hiilihydraattien vedenalaista bakteerikäymistä varten.
2.2 Samankaltainen tuote
(22)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:
1)
tarkasteltavana oleva tuote;
2)
Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote;
3)
vertailumaana toimineen Kanadan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; sekä
4)
unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.
(23)
Komissio päätti, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa
(24)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, esiintyikö tutkimuksen tekohetkellä polkumyyntiä ja olisiko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyisi.
3.1.1 Normaaliarvo
- Vertailumaa
(25)
Koska Kiinan ei katsota olevan markkinatalousmaa, normaaliarvo määritettiin markkinataloutta harjoittavan kolmannen maan hinnan perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Tätä varten oli valittava vertailumaa (ks. 9 kappale).
(26)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se piti Kanadaa asianmukaisena vertailumaana ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Yksikään näistä ei toimittanut huomautuksia.
(27)
Kanadaa käytettiin vertailumaana alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska yhteistyöhön suostunut kanadalainen yritys oli ainoa sitruunahapon tuottaja Kanadassa ja etuyhteydessä yhteen valituksen tehneistä tuottajista, komissio tutki mahdollisuuksia yhteistyöhön muissa tiedossa olevissa tuottajamaissa, kuten Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Thaimaassa ja Ukrainassa. Yksi brasilialainen ja yksi thaimaalainen yritys olivat halukkaita toimimaan yhteistyössä mutta eivät loppujen lopuksi vastanneet kyselylomakkeeseen. Pyydetyt tiedot toimitti pelkästään ainoa kanadalainen sitruunahapon tuottaja.
(28)
Kanadassa ei ole käytössä sitruunahapon tuontiin sovellettavia polkumyyntitulleja, toisin kuin Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Thaimaassa ja Ukrainassa. Lisäksi sopimustulli on 0 prosenttia (7).
(29)
Koska Kanadan markkinoilla kilpailu on vapaata, komissio päätteli, että Kanada on asianmukainen vertailumaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Komissio määritti normaaliarvon kanadalaisen tuottajan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin perusteella.
(30)
Vertailumaassa ei tuotettu eikä myyty yhtä tuotelajia, jota ei näin ollen voitu verrata Kiinassa tuotettuun ja unioniin vietyyn tuotelajiin. Sen vuoksi tämän tuotelajin normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti käyttäen perustana vertailumaan tuottajan samankaltaisen tuotteen valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä kohtuullinen voitto.
3.1.2 Vientihinta
(31)
Komissio määritti vientihinnan unionissa toimivien riippumattomien asiakkaiden tosiasiallisesti maksamien tai maksettavaksi tulevien vientihintojen perusteella. Kaikki vientiä harjoittavat tuottajat Laiwua lukuun ottamatta harjoittivat vientiä suoraan riippumattomille asiakkaille sitoumuksen ehtojen mukaisesti.
3.1.3 Vertailu
(32)
Komissio vertaili normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(33)
Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä pakkaus- ja luottokustannusten ja palkkioiden osalta.
3.1.4 Polkumyyntimarginaali
(34)
Yhteistyössä toimineiden tuottajien osalta komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(35)
Tällä perusteella polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla jopa 38 prosenttia.
(36)
Yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vienti muodosti lähes kaiken viennin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(37)
Laskelmat osoittivat, että polkumyyntiä harjoittivat nekin vientiä harjoittavat tuottajat, joihin sovellettiin sitoumusta. On muistettava, että sitoumuksessa esitetty vähimmäistuontihinta perustui vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan (alemman tullin sääntö), minkä vuoksi sitoumukset eivät poistaneet täysin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettua polkumyyntiä.
3.2 Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.2.1 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys
(38)
Vientihintojen määrittämisen osalta tässä tutkimuksessa pyrittiin vahvistamaan, onko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä. Vientihintojen määrittämisessä ei voida tyytyä tarkastelemaan pelkästään viejien aiempaa hinnoittelua vaan lisäksi on tarkasteltava vientihintojen todennäköistä kehitystä tulevaisuudessa. Tutkimuksessa on siis selvitettävä, ovatko aiemmat vientihinnat luotettava osoitus siitä, millaisia vientihintoja tulevaisuudessa todennäköisesti sovelletaan. On muistettava, että viisi yritystä harjoittaa vientiä unioniin hintasitoumuksen ehtojen mukaisesti. Sen vuoksi komissio tutki, olivatko nämä sitoumukset vaikuttaneet aiempien vientihintojen tasoon siten, etteivät ne olisi luotettavia määritettäessä tulevaa vientihinnoittelua.
(39)
Sen tutkimiseksi, olivatko unioniin suuntautuvan viennin hinnat luotettavia, ja ottaen huomioon sitoumukset vientihintoja unioniin analysoitiin suhteessa sitoumuksissa esitettyyn vähimmäistuontihintaan. Oli tarpeen vahvistaa, olivatko unioniin suuntautuvan viennin hinnat tietyllä tasolla pääasiassa sitoumuksissa vahvistettujen vähimmäistuontihintojen takia, ja näin ollen se, olivatko ne kestäviä. Tältä osin komissio tarkasteli, olivatko unioniin suuntautuvan viennin hinnat - kunkin yrityksen painotetun keskimääräisen vientihinnan perusteella - huomattavasti korkeammat kuin vähimmäistuontihinta. Komissio tarkasteli myös, miten nämä hinnat suhteutuvat kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoihin.
(40)
Kaikkien sitoumuksen nojalla toimivien yritysten osalta vientihinnat unioniin olivat keskimäärin vähimmäistuontihinnan tasolla. Lisäksi niiden vientihinnat unioniin olivat merkittävästi korkeammat kuin vientihinnat kolmansiin maihin. Tämän vuoksi on erittäin todennäköistä, että jos sitoumuksia ei olisi, unioniin suuntautuvan viennin hinnat lähestyisivät kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja.
(41)
Näin ollen katsottiin, että sitoumuksen nojalla toimivien yritysten unioniin suuntautuvan viennin hintoihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vaikuttivat sitoumukset, minkä vuoksi ne eivät olleen riittävän luotettavia, jotta niitä olisi voitu käyttää polkumyynnin jatkumisen määrittämiseen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa.
(42)
Koska näiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat eivät olleet luotettavia sitoumuksen takia, komissio harkitsi muita mahdollisuuksia vientihinnan määrittämiseksi, jotta voitaisiin arvioida polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys. Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät sitruunahappoa maailmanmarkkinoilla, joten komissio tarkasteli, olivatko kaikissa kolmansissa maissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti maksetut tai maksettavaksi tulevat vientihinnat polkumyyntihintoja.
(43)
Komissio vertasi näitä vientihintoja vertailumaassa määritettyyn normaaliarvoon (ks. 26 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Näin vahvistetut polkumyyntimarginaalit olivat 43-85 prosenttia. Nämä polkumyyntimarginaalit ovat suuremmat kuin ne, jotka vahvistettiin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suuntautuneen viennin hintojen perusteella (ks. 36 kappale).
3.2.2 Tuotantokapasiteetti ja kulutus asianomaisessa maassa
(44)
Tarkastelupyynnössä pyynnön esittäjät arvioivat sitruunahapon käyttämättömän kapasiteetin Kiinassa olevan suurempi kuin EU:n vuotuinen sitruunahapon kokonaiskysyntä. Sitruunahapon kokonaiskapasiteetiksi arvioitiin 1 800 000 tonnia. Komissio katsoo, että pyynnön esittäjät yliarvioivat käyttämättömän kapasiteetin.
(45)
Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti on merkittävä. Kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti on noin 192 000 tonnia, mikä vastaa noin 41:tä prosenttia EU:n kulutuksesta.
(46)
Lisäksi eräässä tuotannonalakohtaisessa tutkimuksessa (IHS Chemical Economics Handbook) (8), johon eri osapuolet viittasivat tutkimuksen aikana, arvioitiin Kiinan vuotuinen kokonaiskapasiteetti vuonna 2012 tasolle, joka ylittää unionin markkinoiden kokonaiskulutuksen moninkertaisesti. Kiinan osuus maailmanlaajuisesta tuotannosta vuonna 2012 oli 59 prosenttia, ja sen osuus maailmanlaajuisesta kapasiteetista 69 prosenttia, viennistä 74 prosenttia ja kulutuksesta 12 prosenttia (9). Näiden tietojen perusteella Kiinan tuotantokapasiteetti on kaiken kaikkiaan merkittävä.
(47)
Kulutuksen odotetaan kasvavan Kiinassa, mutta IHS Chemical Economics Handbookin arvion mukaan Kiinan vuotuinen kokonaiskulutus tulee kuitenkin olemaan unionin markkinoita paljon vähäisempi. Kasvu vuoteen 2018 saakka ei ylitä unionin nykyistä kulutusta.
(48)
Nämä tiedot vahvistavat sitä, että Kiinan tuotanto ja kapasiteetti on pääasiassa tarkoitettu vientiin.
3.2.3 Unionin ja asianomaisen maan hintojen välinen suhde
(49)
Tutkimuksen aikana saatujen sitruunahapon hintoja koskevien tietojen mukaan Kiinan kotimarkkinahinnat olivat noin 48 prosenttia alemmat kuin unionin markkinoiden hinnat.
(50)
Näin ollen unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viennin kannalta.
3.2.4 Kolmansien maiden ja unionin markkinoiden hintojen välinen suhde
(51)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hinnat kolmansien maiden markkinoilla olivat keskimäärin 40 prosenttia alemmat kuin unionin markkinoilla.
(52)
Kiinalaisilla viejillä on voimakas hintakannustin suunnata vientiään unioniin, jos toimenpiteet kumotaan.
(53)
Tätä päätelmää vahvistavat vielä Laiwun unioniin suuntautuvan viennin hinnat sekä Laiwun unioniin ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ero.
(54)
Edellä esitettyä päätelmää tukevat myös niiden vientiä harjoittavien tuottajien, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, unioniin suuntautuneen vähäisen viennin alhaiset hinnat.
3.2.5 Päätelmä polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä
(55)
Kiinan kokonaistuotantokapasiteetti (mukaan luettuna käyttämätön kapasiteetti) verrattuna unionin markkinoiden kokoon vaikuttaisi osoittavan, että vienti unioniin todennäköisesti kasvaa, jos toimenpiteet kumotaan. Tällainen vienti todennäköisesti jatkuisi merkittävillä polkumyyntihinnoilla.
(56)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet kyseenalaistivat päätelmän, jonka mukaan vähimmäistuontihinnan mukaiset hinnat EU:n markkinoilla viime vuosina ovat kestämättömiä ja putoaisivat huomattavasti ja jopa lähestyisivät kolmansien maiden vientihintojen tasoa. Ne myös kyseenalaistivat sen, että tasoltaan vakaa kiinalainen vienti todennäköisesti kasvaisi määrältään ja jatkuisi polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin selvästi, että polkumyynti jatkuu; näin on jopa niiden vientihintojen perusteella, joita pidetään epäluotettavina, koska sitoumusten vähimmäistuontihinnat vaikuttavat niihin. Näiden hintojen havaittiin olevan kaikkien sitoumusten kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta merkittävästi korkeammat kuin vientihinnat muille markkinoille. Nämä vientiä harjoittavat tuottajat ovat tottuneet viemään hinnoilla, jotka ovat alemmat kuin hinnat EU:n markkinoilla. Lisäksi on muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että Kiinasta unioniin halvoin polkumyyntihinnoin tuleva tuonti lisääntyi 37 prosenttia vuoden 2004 ja kesäkuuhun 2007 päättyvän 12 kuukauden välillä (alkuperäinen tutkimusajanjakso) (10). Kaikki nämä seikat sekä Kiinan merkittävä käyttämätön kapasiteetti, jota ei ole kyseenalaistettu, tukevat selvästi päätelmää, jonka mukaan vienti unioniin jatkuisi todennäköisesti polkumyyntihinnoilla ja sen määrä kasvaisi, jos toimenpiteet kumottaisiin.
3.3 Osittainen välivaiheen tarkastelu, joka rajoittuu Laiwun harjoittamaan polkumyyntiin
3.3.1 Normaaliarvo
3.3.1.1 Markkinatalouskohtelu
(57)
Komissio määritti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla, voidaanko normaaliarvo määrittää perusasetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti, jos Laiwu täyttää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset ja jos sille voidaan siten myöntää markkinatalouskohtelu.
(58)
Kyseiset edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:
-
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
-
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
-
vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö; sekä
-
valuuttakurssien muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(59)
Sen määrittämiseksi, täyttyvätkö perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, komissio pyysi Laiwua täyttämään markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen. Laiwu vastasi annetussa määräajassa. Komissio todensi toimitetut tiedot Laiwun toimitiloissa.
(60)
Komissio havaitsi, että Laiwu ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia markkinatalouskohtelun vaatimuksia 2 ja 3.
(61)
Vaatimuksesta 2 yritys ei onnistunut osoittamaan, että sillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Lisäksi siltä puuttui riittävä asiakirjanäyttö, joka olisi tukenut kirjanpidon tarkkuutta ja kattavuutta. Yrityksellä ei myöskään ollut asiakirjanäyttöä tiettyjen tileihin kirjattujen tapahtumien tueksi. Lisäksi sen tilinpäätökseen ei sisältynyt laskelmaa oman pääoman muutoksista tietyiltä kausilta. Nämä puutteet rikkovat periaatetta, jonka mukaan kirjanpitotiedot ja tilinpäätökset on esitettävä todenmukaisesti, ja mikä tärkeintä, tilintarkastaja ei ollut huomannut niitä. Tämän vuoksi kirjanpitoa eikä tilintarkastusta ei ollut suoritettu kansainvälisten tilintarkastusstandardien mukaisesti.
(62)
Laiwu väitti, että sen kirjanpito on riittävän selkeä, jotta se täyttää Kiinassa yleisesti hyväksytyt kirjanpitoperiaatteet. Yritys väitti lisäksi, että markkinatalouskohtelua koskevassa ilmoitusasiakirjassa mainitut epäjohdonmukaisuudet eivät vaikuta sen kirjanpidon luotettavuuteen. Yritys katsoi, että kirjanpitovaatimuksia olisi tarkasteltava suhteessa niiden tarkoitukseen (esim. sijoittajien suojaaminen).
(63)
Komissio huomauttaa, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa todetaan, että yrityksillä olisi oltava yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Tämä on muodollinen vaatimus. Toisin kuin yritys väitti, kirjanpidon on oltava kansainvälisten kirjanpitonormien mukainen, riippumatta siitä, miten yrityksen asema on määritetty kansallisissa kirjanpitosäännöksissä.
(64)
Komissio katsoo lisäksi, että Laiwun kirjanpito ei ollut Kiinan kirjanpitolain mukaista, koska tilintarkastaja ei esittänyt huomautuksia Kiinan kirjanpitolain rikkomuksista (ks. 61 kappale).
(65)
Edellä esitetyn perusteella väitteet oli hylättävä.
(66)
Vaatimuksesta 3 yritys ei onnistunut osoittamaan, että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole. Tarkemmin ottaen yrityksen asema ”uuden ja huipputeknologian alan yrityksenä” antaa sille mahdollisuuden hyödyntää etuuskohteluun perustuvaa yritystuloverojärjestelmää, joka vaikuttaa merkittävästi sen rahoitustilanteeseen.
(67)
Laiwu väitti, että etuuskohteluun perustuvaa verojärjestelmää ei voida käsitellä markkinatalouskohtelua koskevan vaatimuksen 3 yhteydessä, koska kyseessä on eräs tuen muoto.
(68)
Komissio toteaa, että markkinatalouskohtelua koskevan vaatimuksen 3 arvioinnilla pyritään määrittämään, kohdistuuko tuottajiin keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä.
(69)
Laiwun valtiolta saama etuus etuuskohteluun perustuvan veroprosentin muodossa on pysyvä etuus, josta säädetään vuonna 2007 annetun yritystuloverolain 28 §:ssä. Etuus on vahvistettu Kiinan perustuslain johdanto-osan nojalla, jossa todetaan, että puolueen on pidettävä yllä ja kehitettävä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistuksella on määräävä asema ja talouden eri sektorit kehittyvät rinnakkain.
(70)
Yksi etuuden tavoitteista on houkutella pääomaa alennetuilla koroilla. Tämä vääristää pääomamarkkinoiden toimintaa. Tuloverojärjestelmä, jossa suositaan tiettyjä valtion strategisena pitämiä yrityksiä, vaikuttaisi osoittavan, että verojärjestelmä ei ole markkinatalouden mukainen vaan siihen kohdistuu edelleen voimakasta valtion suunnittelua, mikä on ominaista keskusjohtoiselle markkinataloudelle. Komissio katsoo, että myös verovähennysten aiheuttamat vääristymät ovat merkittäviä, koska ne muuttavat ennen veroja saavutetun voiton määrän, joka yrityksen on saavutettava, jotta se houkuttelisi investoijia.
(71)
Edellä esitetyn perusteella väitteet oli hylättävä.
(72)
Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelua koskevan tutkimuksen tuloksista Laiwulle, Kiinan viranomaisille ja pyynnön esittäjille. Komissio kehotti niitä esittämään huomautuksia ja pyytämään kuulemista. Saadut huomautukset eivät olleet sellaisia, että komissio olisi muuttanut alustavia päätelmiään niiden perusteella.
(73)
Laiwu väitti, että komissio esitti markkinatalouskohtelun hylkäämistä eri perusteilla kuin niillä, jotka johtivat tutkimuksen vireillepanoon. Yrityksen mukaan komission olisi pitänyt markkinatalouskohtelun arvioinnissa rajoittua vaatimuksen 1 tutkimiseen.
(74)
Ensinnäkin on huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa luetellaan viisi vaatimusta, joiden kaikkien on täytyttävä, jotta markkinatalouskohtelu voitaisiin myöntää. Todistustaakka on markkinatalouskohtelua pyytävällä yrityksellä.
(75)
Lisäksi vireillepanoilmoituksen (11) 5.2 kohdassa täsmennetään vireillepanon perusteet, jotka liittyvät Laiwun tuotantokapasiteetin lisääntymiseen ja sen myynnin tuotevalikoiman laajentumiseen. Vireillepanoilmoituksella ei millään tavalla rajata tutkimusta koskemaan vain markkinatalouskohtelun vaatimusta 1. Lisäksi alustava näyttö arvioidaan erikseen, jotta voidaan selvittää, oikeuttaako se tutkimuksen vireillepanoon. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukainen markkinatalouskohtelua koskeva arviointi on täysimittainen tutkimus, jossa tarkastellaan, toimiiko tietty tuottaja markkinatalousolosuhteissa vireillepanoilmoituksen 6.1.1.2 kohdan mukaisesti.
(76)
Komissio toteaa vielä, että Laiwu toimitti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen, jossa se väitti täyttävänsä kaikki viisi vaatimusta. Perusasetuksen asiaa koskevien säännösten mukaisesti markkinatalouskohtelua hakevan yrityksen on todistettava, että se toimii markkinatalousolosuhteissa, eli todistustaakka on yrityksellä, jonka on esitettävä markkinatalouskohtelua koskevassa hakemuksessa asianmukaisesti perusteltu riittävä näyttö. Tämän vuoksi Laiwun väite hylättiin.
(77)
Ilmoitettuaan jäsenvaltioille markkinatalouskohtelua koskevan hakemuksen arvioinnista 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille markkinatalouskohtelua koskevista lopullisista päätelmistä.
3.3.1.2 Vertailumaa
(78)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti Laiwun normaaliarvo määritettiin markkinataloutta harjoittavan kolmannen maan hintojen perusteella. Tätä varten komissio valitsi markkinataloutta harjoittavaksi kolmanneksi maaksi Kanadan (ks. 26 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
(79)
Komissio määritti normaaliarvon kanadalaisen tuottajan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin perusteella.
3.3.2 Vientihinta
(80)
Komissio määritti vientihinnan unionissa toimivien riippumattomien asiakkaiden tosiasiallisesti maksamien tai maksettavaksi tulevien vientihintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti.
3.3.3 Vertailu
(81)
Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(82)
Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä pakkaus- ja luottokustannusten ja palkkioiden osalta.
3.3.4 Polkumyyntimarginaali
(83)
Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(84)
Tähän perustuva Laiwun painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 37,8 prosenttia.
3.3.5 Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys
(85)
Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, voitaisiinko polkumyynnin osalta tapahtunutta olosuhteiden muutosta kohtuudella pitää pysyvänä.
(86)
Sitä seikkaa, että Laiwu laajeni pienimmästä EU:hun vientiä harjoittavasta tuottajasta suurimmaksi, pidetään pysyvänä muutoksena. Yritys vahvistikin kyselylomakevastauksessaan, että se aikoo säilyttää vientimääränsä eikä aio muuttaa vientikäyttäytymistään.
4. VAHINKO
4.1 Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä
(87)
Samankaltaista tuotetta valmisti kaksi tuottajaa unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.
(88)
Koska unionin tuotannonala muodostuu vain kahdesta tuottajasta, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä.
4.2 Unionin kulutus
(89)
Komissio määritti unionin kulutuksen Eurostatin tietojen ja kyselylomakevastausten perusteella lisäämällä Kiinasta ja muista kolmansista maista tulevaan tuontiin unionin tuotannonalan myynnin unionin markkinoilla.
(90)
Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:
Taulukko 1
Kulutus unionissa (tonnia)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kulutus, tonnia (vaihteluväli)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Indeksi
100
95
105
101
Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat
(91)
Unionin kulutus vaihteli +/- 5 prosentilla tarkastelujakson aikana. Mitään selvää suuntausta ei kuitenkaan ole havaittavissa tarkastelujaksolla.
4.3 Tuonti asianomaisesta maasta
4.3.1 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(92)
Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 88 kappaleen ja sitä seuraavien kappaleiden mukaisesti määritetyn unionin kulutuksen perusteella.
(93)
Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:
Taulukko 2
Tuonnin määrä ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä asianomaisesta maasta (tonnia)
202 391
176 451
206 222
183 026
Indeksi
100
87
102
90
Markkinaosuus (vaihteluväli)
40 %-45 %
36 %-41 %
38 %-43 %
35 %-40 %
Markkinaosuus (indeksi)
100
92
97
90
Lähde: Eurostat
(94)
Tuontimäärät vaihtelivat tarkastelujakson aikana. Vaihtelu vaikuttaa noudattelevan tietyssä määrin unionin kulutuksen suuntausta. Vuonna 2011 kun kulutus oli alhainen, Kiinasta tuleva tuonti oli alimmillaan. Vuonna 2012 kun kulutus oli huipussaan, myös Kiinasta tuleva tuonti saavutti huippunsa.
(95)
Ainoa jakso, jolloin Kiinasta tuleva tuonti ei noudattanut tätä suuntausta, oli tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso, kun tuontia oli noin 10 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2010 siitä huolimatta, että unionin kulutus pysyi samalla tasolla. Laskusta huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pysyi merkittävänä eli se oli 35-45 prosenttia unionin markkinoista koko tarkastelujakson ajan.
4.3.2 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
(96)
Komissio määritti tuonnin hinnan Eurostatin tietojen perusteella. Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 3
Tuontihinnat
(euroa/tonni)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
806
938
1 000
933
Indeksi
100
116
124
116
Lähde: Eurostat
(97)
Kiinasta tulevan sitruunahapon tuontihinta kohosi 24 prosenttia vuosien 2010 ja 2012 välillä ja laski myöhemmin 8 prosenttiyksikköä vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Nämä hinnat seurailivat koko tarkastelujakson ajan raaka-aineiden, kuten maissin, hintojen kehitystä.
(98)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli kyseenalaisti Eurostatin tietojen paikkansapitävyyden muttei toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi. Tästä syystä väitettä ei voitu hyväksyä.
(99)
Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:
1)
etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitetut unionin tuottajien tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; sekä
2)
vastaavat yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti sopimustullien ja tuontiin liittyvien kustannusten huomioon ottamiseksi.
(100)
Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joihin ei sovelleta 2 kappaleessa mainittua sitoumusta, vertailussa käytettiin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloitettua hintaa. Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joihin sitoumusta sovellettiin, ei voitu käyttää ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloitettua hintaa, koska niihin vaikuttivat sitoumuksen ehdot. Tämän viennin osalta hintojen alittavuus määritettiin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta kolmansissa maissa veloitetun hinnan perusteella.
(101)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että myös niiden osapuolten osalta, joihin sitoumusta ei sovelleta, olisi pitänyt ottaa huomioon ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta kolmannessa maassa veloitettu hinta määritettäessä hinnan alittavuutta. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että osapuolet, joihin sitoumusta ei sovelleta, veloittivat merkittävästi alempia hintoja kuin ne, joihin sitoumusta sovellettiin. Tämä viittaa siihen, että sitoumus ei vaikuta niiden hintoihin, minkä vuoksi niitä voidaan käyttää hinnan alittavuuden määrittämiseen.
(102)
Hintoja, joita oikaistiin tarvittaessa palkkioiden ja paakkuuntuneen sitruunahapon hajottamisen huomioon ottamiseksi, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta.
(103)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että oikaisu hajottamisen huomioon ottamiseksi ei ole perusteltua, koska kiinalaista sitruunahappoa ei ole enää tarpeen hajottaa. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että vaikka paakkujen hajottaminen ei ole aina tarpeen, edelleen on tilanteita, jolloin näin tapahtuu, minkä vuoksi oikaisu on perusteltu.
(104)
Yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille ei voitu määrittää hinnan alittavuutta käyttämällä tuotelajikohtaisia hintoja, koska näitä tietoja ei ollut saatavilla. Sen vuoksi hinnan alittavuus määritettiin vertaamalla sekä unionin tuottajien että yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja.
(105)
Vertailun tulos on ilmaistu prosentteina unionin tuottajien liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen mukaan painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli 20-45 prosenttia.
4.4 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.4.1 Yleisiä huomioita
(106)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
4.4.2 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(107)
Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 4
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia) (vaihteluväli)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Indeksi
100
106
108
107
Tuotantokapasiteetti (tonnia) (vaihteluväli)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Indeksi
100
101
101
101
Kapasiteetin käyttöaste (indeksi)
100
105
106
106
Lähde: Kyselyvastaukset
(108)
Tuotantomäärä kehittyi positiivisesti tarkastelujakson aikana. Se lisääntyi 6 prosenttia vuosien 2010 ja 2011 välillä ja myöhemmin tapahtui vähäisiä muutoksia.
(109)
Koska tuotantokapasiteetti pysyi lähes muuttumattomana, kapasiteetin käyttöaste heijasteli tuotantomäärän kehitystä. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi merkittävästi (5 %) vuosien 2010 ja 2011 välillä ja pysyi lähes muuttumattomana sen jälkeen.
4.4.3 Myyntimäärä ja markkinaosuus
(110)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 5
Myyntimäärä ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myyntimäärä yhteensä unionin markkinoilla (indeksi)
100
108
108
108
Markkinaosuus (indeksi)
100
111
102
107
Lähde: Kyselyvastaukset
(111)
Unionin tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääräänsä 8 prosentilla vuosien 2010 ja 2011 välillä. Sen jälkeen myyntimäärä pysyi samalla tasolla tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle asti.
(112)
Markkinaosuus kehittyi samalla tavalla ja lisääntyi 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vuosina 2011 ja 2012 markkinaosuuteen vaikuttivat myös vaihtelut unionin kulutuksessa (ks. 91 kappale).
4.4.4 Kasvu
(113)
Unionin tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääräänsä 8 prosentilla ja markkinaosuuttaan 7 prosentilla. Samaan aikaan tuotantomäärät kasvoivat samalla tavalla. Näin ollen unionin tuotannonala pystyi hyödyntämään kasvumahdollisuuksia lisäämällä markkinaosuuttaan melko vakailla markkinoilla.
4.4.5 Työllisyys ja tuottavuus
(114)
Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 6
Työllisyys ja tuottavuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä (indeksi)
100
101
105
106
Tuottavuus (tonnia/työntekijä) - indeksi
100
105
102
101
Lähde: Kyselyvastaukset
(115)
Työllisyys kehittyi suotuisasti tarkastelujaksolla ja kasvoi 6 prosenttia. Samaan aikaan tuottavuus työntekijää kohti pysyi lähes samana koko tarkastelujakson ajan.
4.4.6 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(116)
Havaitut polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan kuitenkin lieveni, koska sitoumus vaikutti monien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintatasoon. Muiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta vahingollista vaikutusta tasoitti tullien vaikutus. Sen vuoksi voidaan päätellä, että unionin tuotannonala on toipunut kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien aiemman polkumyynnin aiheuttamasta vahingosta.
4.4.7 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät
(117)
Unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 7
Myyntihinnat unionissa
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni) (vaihteluvälit)
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Indeksi
100
103
113
115
Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni) (vaihteluvälit)
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Indeksi
100
113
111
115
Lähde: Kyselyvastaukset
(118)
Painotetut keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat 13 prosenttia vuosien 2010 ja 2011 välillä, minkä jälkeen ne nousivat vielä 2 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti.
(119)
Myyntihinnat kehittyivät samalla tavalla mutta noin vuoden viiveellä. Unionin tuotannonala pystyi siirtämään vuonna 2011 aiheutuneet lisäkustannukset asiakkailleen täysimääräisesti vasta vuonna 2012. Tämän seurauksena kannattavuus oli alempi vuonna 2011 (ks. 120 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
4.4.8 Työvoimakustannukset
(120)
Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 8
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskipalkka työntekijää kohti (indeksi)
100
103
114
118
Lähde: Kyselyvastaukset
(121)
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat yhteensä 18 prosenttia, mikä johtui pääasiassa merkittävästä 11 prosenttiyksikön kohoamisesta vuosien 2011 ja 2012 välillä.
4.4.9 Varastot
(122)
Unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 9
Varastot
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia) (vaihteluväli)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Indeksi
100
101
121
155
Lähde: Kyselyvastaukset
(123)
Unionin tuottajien loppuvarastot kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Varastojen korkeampaan tasoon tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla vaikuttavat kausiluonteiset tekijät. Muina kausina loppuvarastot kirjataan joulukuun lopussa, mutta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla ne kirjataan kesäkuun lopulla juuri ennen melko suuren kysynnän kautta, joka johtuu juomien suuremmasta kysynnästä ja melko alhaisesta tuotannosta edessä olevien kesälomien vuoksi. Sen vuoksi on normaalia, että varastot ovat jonkin verran suuremmat kyseisessä vaiheessa vuotta.
4.4.10 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
(124)
Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 10
Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (vaihteluväli)
12 %-17 %
7 %-12 %
12 %-17 %
12 %-17 %
Indeksi
100
69
103
103
Kassavirta (indeksi)
100
50
86
80
Investoinnit (indeksi)
100
162
123
106
Investointien tuotto (vaihteluväli)
30 %-40 %
15 %-25 %
25 %-35 %
25 %-35 %
Indeksi
100
59
93
90
Lähde: Kyselyvastaukset
(125)
Komissio määritti unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Se pysyi vakaana lähes koko tarkastelujakson ajan. Unionin tuotannonalan kannattavuus ylitti alkuperäisessä tutkimuksessa määritetyn tavoitevoiton koko tarkastelujakson ajan.
(126)
Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kyvyn rahoittaa toimintaansa itse. Se kehittyi tyydyttävästi koko tarkastelujakson ajan.
(127)
Investointien tuotto on voitto (prosentteina) investointien nettokirjanpitoarvosta. Sen kehitys heijasteli suureksi osaksi kannattavuuden kehitystä ja pysyi tyydyttävänä lähes koko tarkastelujakson ajan.
(128)
Yksikään unionin tuottajista ei ilmoittanut vaikeuksista pääoman hankkimisessa tarkastelujaksolla.
4.4.11 Vahinkoa koskevat päätelmät
(129)
Useimmat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, työllisyys, työvoimakustannukset ja myyntihinnat, kehittyivät positiivisesti. Rahoitukseen liittyvät indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, osoittavat epäyhtenäisempää suuntausta, mutta absoluuttiset tasot ovat tyydyttäviä eivätkä osoita merkkejä vahingosta.
(130)
Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonala on toipunut aiemman polkumyynnin aiheuttamasta vahingosta eikä sille ole aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
4.5 VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(131)
Edellä esitetyt Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihintoja ja -määriä koskevat suuntaukset osoittavat, että vaikka kiinalaiset viejät säilyttivät merkittävän läsnäolon markkinoilla, voimassa olevat toimenpiteet (tulli ja sitoumus) johtivat hintojen kohoamiseen ja määrien vähenemiseen. Eniten tästä kehityksestä hyötyi unionin tuotannonala, koska muiden kolmansien maiden läsnäolo markkinoilla oli melko vähäistä. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että vahingon poistuminen johtuu pääasiassa voimassa olevista toimenpiteistä.
(132)
Kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on käyttämätöntä kapasiteettia, jonka ansiosta ne voivat lisätä vientiään erittäin nopeasti, kuten 45 kappaleessa mainittiin. Koska lisäksi EU-markkinoiden hinnat ovat useimpien kolmansien maiden markkinoita kannattavammat, on todennäköistä, että merkittäviä määriä, jotka nykyisellään viedään kyseisiin maihin, voitaisiin ohjata EU-markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta.
(133)
Suurilla kansainvälisillä markkinoilla, kuten Yhdysvaltojen, Brasilian, Thaimaan ja Ukrainan markkinoilla, sovelletaan lisäksi polkumyyntitulleja Kiinasta tulevaan sitruunahappoon. Sen vuoksi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien on vaikeampi myydä kyseisillä markkinoilla kuin suojaamattomilla EU:n markkinoilla, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta.
(134)
Sitoumuksen ulkopuolisten kiinalaisten tuottajien hinnat alittivat lisäksi unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi (20-45 %). Samoin sitoumuksen nojalla toimivien vientiä harjoittavien tuottajien kolmansien maiden markkinoilla veloittamat hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 20-39 prosenttia. Tämä osoittaa hintatason, jolla kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat todennäköisesti tulisivat unionin markkinoille, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa.
(135)
Kiinalaisen halvan viennin todennäköisyys ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä saa vahvistusta lukuisista polkumyyntitutkimuksista, joita on käynnissä muissa maissa Kiinasta tulevaa sitruunahappoa kohtaan (ks. 133 kappale).
(136)
Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kykenevät lisäämään jo nyt huomattavaa markkinaosuuttaan merkittävästi hinnoilla, jotka alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat unionin tuotannonalan vahingoksi.
(137)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät todennäköisesti alenna hintojaan tasoille, jotka vallitsevat muilla kolmansien maiden markkinoilla. Tutkimuksessa vahvistetut tosiseikat eivät kuitenkaan tue tätä väitettä. Kuten 134 kappaleessa todettiin, niiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, joihin sitoumuksia ei sovelleta, hinnan alittavuuden marginaalit unionin markkinoilla (20-45 %) ovat hyvin samanlaiset kuin niiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, joihin sitoumuksia sovelletaan, hinnan alittavuuden marginaalit kolmansien maiden markkinoilla (20-39 %). Sen vuoksi on todennäköistä, että jos toimenpiteet eivät olisi voimassa, kiinalaiset hinnat unionin markkinoilla lähestyisivät hintoja, joita kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veloittavat muualla.
(138)
Sen vuoksi voidaan päätellä, että vahingon toistuminen olisi todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
5. UNIONIN ETU
(139)
Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko Kiinasta peräisin olevan sitruunahapon tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päätelmien perusteella unionin etujen vastaista kokonaisuudessaan. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
5.1 Unionin tuotannonalan etu
(140)
Molemmat unionin tuottajat, joiden osuus unionin tuotannosta yhteensä on 100 prosenttia, toimivat yhteistyössä tutkimuksessa. Unionin tuotannonala on toipunut aiemman polkumyynnin aiheuttamasta vahingosta, kuten 130 kappaleessa todettiin.
(141)
Voimassa olevat toimenpiteet ovat antaneet unionin tuotannonalalle mahdollisuuden toipua aiemmasta vahingosta. Samaan aikana unionin tuotannonala on osoittanut, että sen toiminta on elinkelpoista, kun siihen ei kohdistu polkumyyntituonnin aiheuttamaa epätervettä kilpailua.
(142)
Toimenpiteiden poistaminen johtaisi erittäin todennäköisesti kiinalaisen polkumyyntituonnin aiheuttamaan epäterveen kilpailun lisääntymiseen, mikä uhkaisi jäljellä olevien tuottajien toiminnan jatkumista muutoin elinkelpoisella tuotannonalalla. On muistettava, että kolme unionin tuottajaa lopetti toimintansa ennen kuin toimenpiteet Kiinasta tulevaa tuontia kohtaan otettiin käyttöön.
(143)
Sen vuoksi päätellään, että on unionin tuotannonalan edun mukaista pitää toimenpiteet voimassa.
5.2 Etuyhteydettömien tuojien etu
(144)
Otantakyselyyn saatiin vastaus kuudelta etuyhteydettömältä tuojalta, kuten 13 kappaleessa todettiin. Otokseen valittiin kolme suurinta tuojaa, mutta näistä yksi ei toimittanut loppujen lopuksi merkityksellistä vastausta kyselylomakkeeseen. Lopullisessa otoksessa oli siis kaksi tuojaa.
(145)
Molemmat käyvät kauppaa monenlaisilla tuotteilla. Sitruunahapon merkitys niiden kokonaisliikevaihdossa vaihtelee huomattavasti. Toisen tuojan kokonaisliikevaihdosta sitruunahappo muodostaa merkityksettömän osa, kun taas toiselle tuojalle se on yksi tärkeimmistä tuotteista.
(146)
Kumpikaan otokseen valituista tuojista ei vastustanut tiukasti voimassa olevia toimenpiteitä, mutta ne toivat esiin, että vähimmäistuontihinnan nykytaso on liian korkea ja johtaa unionin tuotannonalan merkittäviin voittoihin. Tämän vuoksi tuojat pyysivät vähimmäistuontihinnan alentamista.
5.3 Käyttäjien etu
(147)
Komissio sai kuusi kokonaan täytettyä vastausta käyttäjiltä, pääasiassa kemian- ja lääketeollisuudesta. Elintarvike- ja juomateollisuus on selvästi suurin sitruunahapon käyttäjä, jonka osuus kokonaiskulutuksesta on ainakin 50 prosenttia, mutta yksikään tuotannonalaa edustava käyttäjä ei toiminut täysimääräisesti yhteistyössä.
(148)
Käyttäjiä huoletti toimitusvarmuus. Yhtenä ongelmana pidettiin unionin tuotannonalan kyvyttömyyttä vastata täysin unionin markkinoiden kysyntään. Voimassa olevat toimenpiteet eivät kuitenkaan estäneet kiinalaista tuontia tulemasta unionin markkinoille merkittävissä määrin, ja sillä voidaan täyttää markkinoiden kysynnän se osa, mitä unionin tuotannonala ei pysty täyttämään.
(149)
Käyttäjien suuri osa, kuten elintarvike- ja juomateollisuus ja lääketeollisuus, tarvitsee sitruunahappoa vain minimaalisesti tuotteitaan varten. Niiden mukaan sitruunahappoa ei ole helppo korvata, minkä vuoksi toimitusvarmuus on usein tärkeämpää kuin hinta. Toimenpiteiden taloudellinen vaikutus näihin käyttäjiin on merkityksetön, koska sitruunahapon osuus niiden kustannusrakenteessa on erittäin vähäinen.
(150)
Kemikaaleja tuottaville käyttäjille, joiden osuus EU:n kokonaiskulutuksesta on noin 25 prosenttia, sitruunahappo on hieman tärkeämpi, ja sen osuus raaka-ainekustannuksista on noin 5 prosenttia. Ne katsoivat, että polkumyyntitoimenpiteitä ei pitäisi pitää voimassa. Jotkin käyttäjät toivat myös esiin EU:n tuottajien hyvän taloudellisen tilanteen. Toimenpiteiden vaikutus näihin käyttäjiin on merkittävämpi kuin elintarvike- ja juomateollisuuteen ja lääketeollisuuteen. Kemikaaleja tuottavien yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamat tiedot joka tapauksessa osoittavat, että ne onnistuivat saamaan terveen voiton voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. Tämän vuoksi toimenpiteiden vaikutusta näihin käyttäjiin pidetään vähäisenä.
(151)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet pesuainemarkkinoilla väittivät, että tietyissä tuotteissa sitruunahapon osuus kustannuksista on suurempi kuin edellä mainittu keskimääräinen 5 prosenttia. Nämä osapuolet eivät kuitenkaan toimittaneet mitään näyttöä siitä, että erityisesti pesuaineteollisuuden keskimääräiset kustannukset eroaisivat yleisesti kemianteollisuudelle vahvistetusta 5 prosentista. Sen vuoksi katsotaan, että yleisesti kemianteollisuutta koskevat päätelmät ovat sovellettavissa myös pesuaineteollisuuteen.
(152)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät vielä, että tuleva fosfaattikielto konetiskiaineissa johtaa sitruunahapon kulutuksen kasvuun unionissa vuodesta 2017 lähtien. On selvää, että fosfaatit on kyseiseen ajankohtaan mennessä korvattava muilla aineilla, mutta ei ole vielä selvää, korvataanko ne sitruunahapolla vai muilla aineilla. Osapuolet eivät myöskään toimittaneet mitään tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä muutoksen vaikutuksista.
(153)
Voimassa olevien toimenpiteiden positiiviset vaikutukset unionin tuotannonalaan ovat selvästi suuremmat kuin niiden vähäiset tai mitättömät negatiiviset vaikutukset käyttäjiin.
5.4 Hankintalähteet unionin markkinoilla
(154)
Asianomaiset osapuolet valittivat väitetystä kilpailun puutteesta unionin markkinoilla. Unionissa tosiaan on vain kaksi tuottajaa. Voidakseen täyttää EU:n käyttäjien tarpeet unionin markkinat tarvitsevat tuontia, joka pääasiallisesti tulee Kiinasta.
(155)
Se seikka, että unionissa on vain kaksi tuottajaa, on kuitenkin seurausta kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntikäytännöistä, jotka johtivat nyt tarkastelussa oleviin toimenpiteisiin. Vuonna 2004 alkuperäisen tutkimuksen tarkastelujakson alussa unionissa oli vielä viisi tuottajaa, jotka kilpailivat Kiinasta polkumyynnillä tulevan massiivisen tuonnin kanssa. Myöhemmin (vuosina 2004-2007) kun unioniin tuli Kiinasta suuria määriä tuontia erittäin halvoin polkumyyntihinnoin, kolmen unionin tuottajan oli jätettävä markkinat, mikä johti markkinoiden nykyiseen duopolistiseen tilanteeseen.
(156)
Voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen oli mahdollista pysäyttää unionin tuottajien lukumäärän laskeva suuntaus. Jos kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille annetaan mahdollisuus aloittaa polkumyynti uudelleen rajoittamattomasti, unionin tuotannonalalle aiheutuu jälleen vahinkoa ja se menettää markkinaosuutta Kiinasta tulevalle tuonnille.
(157)
Unionin tuottajilla ei ole kapasiteettia täyttää täysin unionin markkinoiden kysyntää (ks. 107 kappale). Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta Kiinasta tuli tuontia unionin markkinoille merkittäviä määriä, ja sen markkinaosuus oli 35-45 prosenttia koko tarkastelujakson ajan (ks. 93 kappale).
(158)
Ilman toimenpiteitä kahden vielä toimivan EU:n tuottajan täytyy myös ehkä lopettaa toimintansa EU:n markkinoilla. Tällöin EU:n käyttäjät tulisivat vieläkin riippuvaisemmiksi yhdestä tuontilähteestä, Kiinasta, mikä ei olisi unionin edun mukaista, kun otetaan huomioon edellä mainittu toimitusvarmuus.
5.5 Unionin etua koskevat päätelmät
(159)
Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa toimenpiteitä Kiinasta tulevan sitruunahapon tuonnissa.
6. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
6.1 Välivaiheen tarkastelu, joka rajoittuu vahinkoon
(160)
Useimmat yhteistyössä toimineista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ovat osallisina 2 kappaleessa tarkoitetuissa sitoumuksissa. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa on tullut esiin (ks. 41 kappale), että niiden EU:hun suuntautuvan viennin hinnat määräytyivät hintasitoumuksilla, joissa asetetaan vähimmäistuontihinnat. Sen vuoksi näiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoja ei pidetty riittävän luotettavina, jotta niiden perusteella olisi voitu analysoida polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä tämän tutkimuksen erityisolosuhteissa. Näitä vientihintoja ei myöskään voida pitää luotettavana indikaattorina, jonka perusteella voitaisiin tehdä luotettavia ja merkityksellisiä hinnan alittavuutta koskevia laskelmia (ks. 100 kappale). Samasta syystä nämä hinnat eivät ole riittävän luotettavia, jotta niiden perusteella voitaisiin laskea uusi vahingon korjaava taso.
(161)
Sitoumuksen ulkopuolisen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan eli Laiwun osalta sitoumus ei vaikuttanut vientihintoihin, minkä vuoksi niitä voitiin käyttää uuden vahingon korjaavan tason vahvistamiseen.
6.2 Vahingon korjaava taso
(162)
Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin tullin määrän, joka tarvitaan, että voidaan välttää unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistuminen.
(163)
Vahinko ei toistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Alkuperäisessä tutkimuksessa tätä varten määritetty voittomarginaali oli 6 prosenttia.
(164)
Tällä perusteella komissio laski unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan vähentämällä unionin myyntihinnoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti saadun voittomarginaalin ja korvaamalla sen edellä mainitulla 6 prosentin voittomarginaalilla.
(165)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että 6 prosentin voittomarginaali (ennen veroja) on liian alhainen, koska merkittävän veroprosentin vuoksi verojen jälkeinen voitto ei tarjoa tarvittavia resursseja.
(166)
Vahingon korjaavan tason vahvistamiseen käytetty voittomarginaali osoittaa voittomarginaalin, joka olisi saatu ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Asianomainen osapuoli ei esittänyt mitään seikkoja, jotka olisivat osoittaneet, että 6 prosentin voittomarginaali, joka on alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu unionin tuotannonalan ilman polkumyyntituontia saama tosiasiallinen voittomarginaali, ei ole asianmukainen.
(167)
Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä Laiwun painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.
6.3 Lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet
(168)
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd -yrityksen osalta olisi otettava käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa perussopimuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaalia ja polkumyyntimarginaalia. Tullin määrä olisi asetettava polkumyynnin ja vahingon korjaavista tasoista alemman suuruiseksi.
(169)
Edellä esitetyn perusteella lopullisen polkumyyntitullin määrä on CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraava:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahingon korjaava taso
Lopullinen polkumyyntitulli
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevan sitruunahapon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet koostuvat siis erisuuruisista arvotulleista ja sitoumuksista tiettyjen yritysten osalta.
(171)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin kyseessä olevan tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen se kuvastaa kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.
(172)
Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista nimen tai osoitteen muutoksen johdosta. Pyyntö on osoitettava komissiolle (12). Pyynnön on sisällettävä kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, jotka osoittavat, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyödyntää tullia, jota siihen sovelletaan. Jos yrityksen nimen tai osoitteen muutos ei vaikuta sen oikeuteen hyödyntää tullia, jota siihen sovelletaan, ilmoitus nimen tai osoitteen muutoksesta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
(173)
Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoitti komissiolle muutoksesta osoitteessaan. Toinen näistä ilmoitti komissiolle myös muutoksesta nimessään. Nämä muutokset eivät vaikuta niiden toimintaan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta.
(174)
Toinen vientiä harjoittava tuottaja ei ole enää oikeutettu yksilölliseen tulliin, koska se on lopettanut toimintansa.
(175)
Edellä 173 ja 174 kappaleessa esitetyt tiedot julkaistiin, eikä niistä saatu mitään huomautuksia.
7. TOIMENPITEIDEN MUOTO
(176)
Tarkastellessaan toimenpiteiden muotoa komissio tutki sitoumusten vähimmäistuontihinnan rakennetta. Se tutki erityisesti indeksointimekanismia.
(177)
Vähimmäistuontihinnan indeksoinnin perustana käytettiin alun perin Yhdysvaltojen maissinhintojen vaihtelua. Kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön, sitoumuksia tarjonneet vientiä harjoittavat tuottajat eivät löytäneet julkista lähdettä maissin hinnoista EU:ssa. Nyt tällainen lähde on käytettävissä, ja sitä pidetään soveltuvampana, kun otetaan huomioon, että vähimmäistuontihinta perustuu hintaan, joka ei aiheuta vahinkoa unionin tuotannonalalle.
(178)
Komissio tarkasteli myös indeksointimuuttujaa, joka koskee raaka-aineen kulutusta sitruunahapon tonnia kohti, ja katsoi sen olevan oikea.
(179)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että edellä kuvatun vähimmäistuontihinnan indeksoinnin sijaan olisi käytettävä kiinteää pohjahintaa tai maissin lisäksi muiden raaka-aineiden hintoihin perustuvaa indeksointia, koska kaikki unionin tuottajat eivät käytä maissia raaka-aineena sitruunahapon tuotannossa. Kun kuitenkin otetaan huomioon sitruunahapon tuotantokustannusten ja hintojen merkittävät vaihtelut, kiinteä pohjahinta vanhenee nopeasti, ja siitä tulee kohtuuttoman korkea tai matala. Ei myöskään pidetä asianmukaisena kohtuullisen vakaahintaisen raaka-aineen indeksointia, kun sitruunahapon hinnat vaihtelevat merkittävästi eikä luotettavia julkisia lähteitä ole.
(180)
Sen vuoksi katsotaan, että kiinteä pohjahinta tai eri raaka-aineisiin perustuva indeksointi ei olisi sen kohtuullisempi kuin maissin hintoihin perustuva indeksointi. Koska maissi ei ole kaikkien unionin tuottajien perusraaka-aine, katsottiin kuitenkin, että on asianmukaista tarkistaa raaka-aineen kulutusta koskevaa indeksimuuttujaa, jotta saadaan tuotua paremmin esiin unionin tuotannonalan maissin painotettu keskimääräinen kulutus ja vahinkoa aiheuttamattoman hinnan kehitys koko unionin tuotannonalan osalta.
(181)
Komissio vahvisti vahinkoon rajoittuvassa osittaisessa välivaiheen tarkastelussa unionin tuotannonalan osalta uuden vahinkoa aiheuttamattoman hinnan. Tällä perusteella vähimmäistuontihintaa olisi tarkistettava ja päivitettävä, jotta sitoumukset voidaan pitää voimassa.
(182)
Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen viisi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan luettuna vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä, joiden osalta on tällä hetkellä voimassa sitoumuksia, tarjosi yhdessä kiinalaisen kauppakamarin (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters; ks. 2 ja 3 kappale) kanssa uusia hyväksyttävissä olevia hintasitoumuksia.
(183)
Komissio hyväksyi päätöksellä (EU) 2015/87 (13) nämä uudet sitoumustarjoukset, jotka korvaavat nyt voimassa olevat sitoumukset. Uudet sitoumustarjoukset poistavat polkumyynnin vahingolliset vaikutukset ja pienentävät riittävästi toimenpiteiden kiertämisen riskiä.
(184)
Jotta komissio ja tulliviranomaiset voisivat seurata tehokkaammin, että yritykset noudattavat sitoumuksia, vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa pyyntöä asianomaiselle tulliviranomaiselle esitettäessä polkumyyntitullista vapautuksen edellytyksenä on, että
i)
esitetään sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä luetellut tiedot ja siinä säädetyn ilmoituksen;
ii)
mainitut yritykset ovat valmistaneet tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttaneet tätä niistä suoraan; sekä
iii)
tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta.
Jos edellä esitetyt edellytykset eivät täyty, asianmukainen polkumyyntitulli syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä.
(185)
Jos komissio peruuttaa sitoumuksen hyväksynnän perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan mukaisesti rikkomuksen seurauksena viitaten kyseiseen tuontitapahtumaan ja ilmoittaa, ettei siihen liittyvä sitoumuslasku ole pätevä, tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä.
(186)
Tuojien pitäisi olla tietoisia siitä, että tullivelka voi syntyä tavanomaisen kaupallisen riskin tavoin vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä, kuten 184 ja 185 kappaleessa kuvataan, vaikka komissio olisikin hyväksynyt sitoumuksen valmistajalta, jolta tuojat ostivat tuotteita suoraan tai välillisesti.
(187)
Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodeihin 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 (Taric-koodi 2918150010) kuuluvan sitruunahapon ja trinatriumsitraattidihydraatin tuonnissa.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Lopullinen polkumyyntitulli (%)
Taric-lisäkoodi
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, Kiina
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, Kiina
15,3
A880
RZBC Co., Ltd - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, Kiina
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, Kiina
36,8
A877
TTCA Co., Ltd - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, Kiina
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, Kiina
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, Kiina
32,6
A879
Kaikki muut yritykset
42,7
A999
3. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, lopullista polkumyyntitullia ei kanneta 2 artiklan mukaisesti vapaaseen liikkeeseen luovutetuista tuontituotteista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi ilmoitetut tuontituotteet, joita koskevan kauppalaskun ovat laatineet komission hyväksymän sitoumuksen antaneet, päätöksessä (EU) 2015/87 luetellut yritykset, vapautetaan 1 artiklalla käyttöön otetusta polkumyyntitullista seuraavin ehdoin:
a)
nämä yritykset ovat valmistaneet asianomaiset tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa ja laskuttaneet tätä niistä suoraan; ja
b)
tuonnin mukana on sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä tarkoitetut tiedot ja siinä säädetyn ilmoituksen; ja
c)
tulliviranomaisille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat täsmälleen sitoumuslaskussa esitettyä kuvausta.
2. Tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä,
a)
kun 1 kohdassa kuvattujen tuontituotteiden osalta todetaan, että yksi tai useampi kyseisessä kohdassa mainituista ehdoista ei täyty; tai
b)
kun komissio peruuttaa sitoumukselle myönnetyn hyväksynnän asetuksen (EY) N:o 1225/2009 8 artiklan 9 kohdan nojalla asetuksella tai päätöksellä, jossa viitataan tiettyihin tuontitapahtumiin ja ilmoitetaan, että kyseinen sitoumuslasku ei ole pätevä.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2015.