ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. září 2013
Státní podpora SA.32554 (09/C)
Podpora Rakouska na restrukturalizaci podniku Hypo Group Alpe Adria
(oznámeno pod číslem C(2013) 5648)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/341/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co členské státy a další zúčastněné subjekty byly vyzvány na základě výše uvedených ustanovení k vyjádření stanoviska (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
(1)
V prosinci 2008 obdržel podnik Hypo Group Alpe Adria (dále jen „HGAA“ nebo „banka“) od Rakouské republiky na základě rakouského režimu mimořádné podpory určené bankám (2) (dále jen „režim mimořádné podpory určené bankám“) částku ve výši 900 milionů EUR jako majetkovou účast tier 1 (3).
(2)
Dne 29. dubna 2009 předložilo Rakousko Komisi plán na oživení podniku HGAA.
(3)
Svým rozhodnutím ze dne 12. května 2009 ve věci podpory N 254/2009 („úvodní rozhodnutí z roku 2009“) (4) zahájila Komise formální vyšetřovací řízení podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (5), jelikož měla pochybnosti o tom, zda podpora na restrukturalizaci, kterou Německo poskytlo v prosinci 2008 společnosti BayernLB, většinovému akcionáři podniku HGAA, byla slučitelná s vnitřním trhem. V témže rozhodnutí položila Komise otázku, zda se v případě podniku HGAA jedná o banku, která je v zásadě zdravá.
(4)
Podnik HGAA byl 23. prosince 2009 zestátněn. V této souvislosti schválila Komise svým rozhodnutím ze dne 23. prosince 2009 ve věcech státní podpory C 16/2009 a N 698/2009 (6) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z prosince 2009“) na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) předběžně - tzn. než bude předložen důvěryhodný plán restrukturalizace - několik opatření podpory. Stejným rozhodnutím rozšířila Komise formální vyšetřovací řízení na další opatření podpory Rakouska ve prospěch podniku HGAA.
(5)
Dne 22. června 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení. Důvodem byla především skutečnost, že v přepracovaném plánu restrukturalizace pro podnik HGAA, který byl předložen dne 16. dubna 2010, nebylo prokázáno, jak by mělo být zajištěno obnovení životaschopnosti banky a dosaženo přiměřeného sdílení zátěže a jak by měla být v dostatečné míře podchycena narušení hospodářské soutěže, jež mohou být důsledkem poskytování státní podpory. Komise dále prodloužila platnost schválení podpory, kterou svým usnesením o záchraně z prosince 2009 prohlásila předběžně až do okamžiku ukončení kontroly plánu restrukturalizace za slučitelnou s vnitřním trhem (dále jen „rozhodnutí o prodloužení z roku 2010“) (7).
(6)
Dne 29. prosince 2010 oznámilo Rakousko další opatření ve prospěch podniku HGAA ve formě záruky za aktiva ve výši 200 milionů EUR. Toto opatření podpory bylo schváleno rozhodnutím Komise ze dne 19. července 2011 ve věcech podpor SA.32172 (2011/NN) a SA.32554 (2009/C) (8) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z července 2011“).
(7)
Dne 7. února 2011 informovala Komise Rakousko a Německo o tom, že řízení ve věci podpory N 698/2009 (9) týkající se podniku HGAA bylo odděleno od řízení ve věci podpory C 16/2009 týkající se podniku BayernLB. Řízení týkající se podniku HGAA bylo poté zaevidováno jako věc podpory SA.32554 (2009/C). Toto rozhodnutí pojednává výhradně o věci podpory SA.32554 (2009/C).
(8)
Dne 21. dubna 2011 Rakousko předložilo plán restrukturalizace podniku HGAA.
(9)
Dne 3. prosince 2012 oznámilo Rakousko další opatření podpory ve prospěch podniku HGAA ve formě kapitálového vkladu Rakouské republiky v rámci jednotlivých akcií a státní záruky na druhořadé půjčky vydané podnikem HGAA. Oznámení obsahovalo řadu závazků pro podnik HGAA. Tato opatření byla dočasně schválena rozhodnutím Komise ze dne 5. prosince 2012 ve věci podpory SA.32554 (2009/C) (10) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z prosince 2012“). Schválení bylo spojeno s určitými závazky Rakouska. Rakousko však tyto závazky splnilo jen zčásti.
(10)
Dne 5. října 2012 podalo Rakousko žalobu na zrušení rozhodnutí ze dne 25. července 2012 ve věci podpory SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) týkající se podniku BayernLB. Toto rozhodnutí bylo později zrušeno a nahrazeno rozhodnutím Komise ze dne 5. února 2013 (12) (dále jen „rozhodnutí o podniku BayernLB“).
(11)
Řízení je podrobně popsáno v úvodním rozhodnutí z roku 2009, rozhodnutí o záchraně z prosince 2009, rozhodnutí o prodloužení z roku 2010, rozhodnutí o záchraně z července 2011 a také v rozhodnutí o záchraně z prosince 2012.
(12)
Jednotlivé plány restrukturalizace podniku HGAA a jejich odpovídající změny byly v období od července 2010 do srpna 2013 předmětem četných jednání a telekonferencí, jakož i jiných forem výměn informací mezi představiteli Rakouska, banky a útvarů Komise.
(13)
Dne 29. června 2013 oznámilo Rakousko plán restrukturalizace, v němž byla předpokládána likvidace podniku HGAA; tento plán byl dne 27. srpna 2013 doplněn.
2. POPIS
2.1. ZVÝHODNĚNÁ BANKA
(14)
Podnik HGAA je finanční skupina s celosvětovou působností a se sídlem v Klagenfurtu (Korutany), odkud jsou kontrolovány a řízeny bankovní a leasingové obchody včetně likvidované části přes podnik Hypo Alpe Adria Bank-International (dále jen „HBInt“). Podnik HBInt vykonává ve skupině centrální funkce, jako je controlling a sestavování rozvahy skupiny, řízení rizik, právní záležitosti a dodržování předpisů, řízení likvidity, emisní obchody a refinancování dceřiných společností podniku HGAA.
(15)
Koncem roku 2012 činila bilanční suma podniku HGAA celkem 33,8 miliardy EUR a rizikově vážená aktiva činila zhruba 21 miliard EUR.
(16)
100 % vlastníkem podniku HGAA je Rakouská republika (13).
(17)
K 31. prosinci 2008 byl podnik HGAA prostřednictvím svých bankovních a/nebo leasingových dceřiných společností zastoupen v těchto dvanácti zemích: Rakousko, Slovinsko, Itálie, Německo, Maďarsko, Bulharsko, Chorvatsko, Srbsko, Bosna a Hercegovina, Černá Hora, Ukrajina a Bývalá jugoslávská republika Makedonie.
(18)
V Rakousku působí podnik HGAA v současnosti jako společnost HBA. Kromě toho je podnik HGAA zastoupen ve Slovinsku (prostřednictvím HBS a leasingové společnosti HLS), v Chorvatsku (prostřednictvím HBC a integrované leasingové společnosti HAALC), v Bosně a Hercegovině (prostřednictvím obou bank HBFBiH a - v Republice srbské - HBRS včetně leasingové společnosti HLRS), v Srbsku (prostřednictvím HBSE) a Černé Hoře (prostřednictvím HBM) (dále společně jen „země jihovýchodní Evropy“ (SEE - jihovýchodní Evropa)).
(19)
U mnoha odvětvových účastí a finančních dceřiných společností banky byl zahájen proces likvidace. Italský podnik HBI ukončil svou novou obchodní činnost k 1. červenci 2013. K ostatním dceřiným společnostem, které mají být dány do likvidace, patří chorvatská leasingová společnost HLC a chorvatská likvidační společnost H-ABDUCO vzniklá z převodu aktiv banky, rakouská leasingová společnost HLA, německá leasingová společnost HLG, v Černé Hoře leasingová společnost HLM a likvidační společnost HDM vzniklá z převodu aktiv banky, maďarská leasingová společnost HLHU, bulharská leasingová společnost HLBG, makedonská leasingová společnost HLMK, ukrajinská leasingová společnost HLUA, v Bosně a Hercegovině leasingová společnost HETABiH a likvidační společnost BORA vzniklá z převodu aktiv banky, srbské leasingové společnosti HLSE a HRSE, obě slovinské společnosti TCK a TCV, které vznikly z převodu bankovních a leasingových obchodů, a italská leasingová společnost HLI (14). Likvidace společnosti Alpe Adria Privatbank v Lichtenštejnsku byla již ukončena.
(20)
Následující body odůvodnění obsahují přehledné informace o stále činných podnicích skupiny.
(21)
Rakouská dceřiná společnost HBA poskytuje bankovní služby privátní, firemní a institucionální klientele. Nabízí všechny klasické bankovní služby všeobecné banky. Společnost HBA má silné regionální vazby na Korutany a její další pobočky se nacházejí ve Vídni a Salcburku. Její podíl na rakouském trhu činí méně než […] (15) % podle aktiv a přibližně […] % podle vkladů.
(22)
Ve Slovinsku je skupina zastoupena bankou HBS (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů). Leasingová společnost HLS se soustřeďuje na leasing movitého majetku a realizuje i vybrané obchody v oblasti pronájmu nemovitostí.
(23)
Chorvatská HBC je všeobecná banka (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů). HAALC je leasingová společnost a její podíl na trhu představuje zhruba […] % z objemu nových transakcí v oblasti financování.
(24)
V Bosně a Hercegovině působí dvě různé banky: HBRS v Republice srbské (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů) a HBFBiH ve Federaci Bosny a Hercegoviny (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv). Leasingová společnost HLRS, která je vlastnictvím společnosti HBRS, disponuje podílem na trhu zhruba […] % z objemu nových transakcí v oblasti financování.
(25)
Tržní podíl společnosti HBM v Černé Hoře činí přibližně […] % podle aktiv. Leasingové obchody, které jsou z banky generovány, představují podíl na trhu ve výši […] %.
(26)
Těžiště činnosti srbského podniku HBSE leží v segmentu privátní a firemní klientely (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů).
2.2. OPATŘENÍ PODPORY
Prosinec 2008 - opatření společnosti BayernLB a státní opatření v rámci rakouského režimu mimořádné podpory určené bankám
(27)
V roce 2008 obdržel podnik HGAA podporu od svých tehdejších podílníků, společnosti BayernLB a Rakouské republiky.
-
V prosinci 2008 získal podnik HGAA kapitálovou injekci ve výši 700 milionů EUR od společnosti BayernLB, svého tehdejšího většinového akcionáře, který sám obdržel v témže měsíci státní podporu od spolkové země Bavorsko.
-
Dne 29. prosince 2008 získal podnik HGAA na základě režimu mimořádné podpory určené bankám od Rakouské republiky majetkovou účast ve výši 900 milionů EUR (kapitál tier 1), jakož i záruky likvidity ve výši 1,35 miliardy EUR na emise půjček.
Prosinec 2009 - státní rekapitalizace a záruky
(28)
V rámci svého zestátnění obdržel podnik HGAA následující podpory:
-
časově omezenou záruku Rakouska ve výši 100 milionů EUR v souladu s podmínkami pro banky v tísni podle režimu mimořádné podpory určené bankám,
-
kapitálová injekce Rakouska ve výši 450 milionů EUR v souladu s podmínkami pro banky v tísni podle režimu mimořádné podpory určené bankám.
Leden 2011 - záruka na aktiva
(29)
Z důvodu potřeby dalších odpisů poskytlo Rakousko podniku HGAA na období od 31. prosince 2010 do 30. června 2013 záruku na aktiva ve výši 200 milionů EUR.
Prosinec 2012 - státní rekapitalizace a záruka
(30)
V souladu s rozhodnutím rakouského orgánu finančního dozoru musel podnik HGAA splnit k 31. prosinci 2012 vyšší kapitálovou kvótu, která činila 12,04 %. Z tohoto důvodu přijaly rakouské úřady ve prospěch podniku HGAA následující opatření:
-
navýšení kapitálu ve výši 500 milionů EUR koupí jednotlivých akcií a
-
státní záruka na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR.
(31)
Podrobný popis banky a doposud schválených opatření podpory je obsažen v 17. až 19. bodu odůvodnění úvodního rozhodnutí, ve 13. až 15. a 27. až 40. bodu odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2009, v 15. až 19. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z července 2011 a v 10. až 12. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012.
2.3. DOSUD NEPOSKYTNUTÁ DOPLŇKOVÁ OPATŘENÍ PODPORY
(32)
Plán restrukturalizace předpokládá pro období 2013-2017, že pro likvidovanou část skupiny bude zapotřebí další kapitál ve výši zhruba 2,6 miliardy EUR (základní scénář), podle pesimistického scénáře pak 4,7 miliardy EUR a podle zátěžového scénáře 5,4 miliardy EUR. Za předpokladu, že kapitál bude k dispozici v likvidní formě, byly by podle základního scénáře zapotřebí likvidní prostředky ve výši 2,5 miliardy EUR, a na základě odhadů by tato částka v pesimistickém zátěžovém scénáři vzrostla do roku 2017 na částku 3,3 miliardy EUR. (Pokud by kapitálová opatření neměla vliv na likviditu, byla by případně nezbytná vyšší likvidní opatření.)
(33)
Rakousko požádalo preventivně Komisi o schválení státních podpor, které by mohly být zapotřebí pro pokrytí další potřeby kapitálu nebo likvidity takovým způsobem, aby byly dodrženy veškeré požadavky právních předpisů upravujících dohled nebo aby byly kryty ztráty. Výše poskytnutého kapitálu se omezí na částku nutnou pro dodržení regulačních požadavků ohledně minimálního kapitálu, kterou musí potvrdit příslušný orgán dohledu.
2.4. PŘÍSPĚVEK DŘÍVĚJŠÍCH PODÍLNÍKŮ PODNIKU HGAA
(34)
Před zestátněním podniku HGAA byly jeho vlastníky společnost BayernLB (67,08 %), země Korutany prostřednictvím společnosti Kärntner Landesholding (12,42 %), pojišťovna Grazer Wechselseitige Versicherung AG („GRAWE“) (20,48 %) a zaměstnanecká nadace Hypo Alpe Adria (0,02 %).
(35)
Všichni vlastníci postoupili svá práva podílníků tím, že své podíly odprodali za symbolickou cenu ve výši jednoho eura Rakousku.
(36)
Společnost BayernLB se vzdala všech svých vlastnických práv, mimo jiné i na již splacený kapitál tier 2 ve výši 300 milionů EUR, a zprostila podnik HGAA povinnosti splatit zpět již dříve poskytnuté úvěry ve výši 525 milionů EUR (16).
(37)
Pro zajištění likvidity podniku HGAA dala společnost BayernLB v prosinci 2009 opět k dispozici ukončenou likviditní linku ve výši […] EUR. Kromě toho bylo dohodnuto, že podnik HGAA si může částku ve výši […] EUR, kterou mu poskytla společnost BayernLB v rámci financování uvnitř skupiny, ponechat až do 31. prosince 2013. V roce 2014 by podniku HGAA zůstaly finanční prostředky společnosti BayernLB ve výši […] EUR, v roce 2015 pak finanční prostředky ve výši […] EUR. Na tyto částky dává Rakousko záruku pro případ rozdělení banky nebo hospodářsky srovnatelného opatření, po kterém není zajištěna životaschopnost podniku HGAA (17).
(38)
Společnost BayernLB poskytla podniku HGAA již v roce 2008 kapitál ve výši 700 milionů EUR, který byl mezitím zcela vyčerpán, protože byl v plném rozsahu použit na krytí ztrát.
(39)
Společnost GRAWE upsala nekonvertibilní kapitál tier 1 (majetková účast) ve výši 30 milionů EUR s dividendou ve výši 6 % p.a. od roku 2013 (bude-li dosaženo zisku). Dne 30. května 2011 klesla po snížení kapitálu nominální hodnota majetkové účasti na 9 milionů EUR.
(40)
Společnost GRAWE dala kromě toho do 31. prosince 2013 k dispozici zajištěnou likviditu ve výši 100 milionů EUR (50 milionů EUR bylo jištěno rakouskými dluhopisy a 50 milionů EUR jinými aktivy, která mohla být použita k převodu krytých dluhopisů).
(41)
Spolková země Korutany přispěla v prosinci 2009 k záchraně banky následujícími opatřeními:
-
kapitálová injekce ve výši 200 milionů EUR ve dvou krocích. Korutany převedly kapitál tier 2 ve výši 50 milionů EUR na majetkovou účast tier 1 ve výši zhruba 31 milionů EUR a 150 milionů EUR vložily jako majetkovou účast. Ta je spojena s šestiprocentní dividendou závislou na zisku, která by byla poprvé splatná v rozpočtovém roce 2013. Celková částka dříve poskytnuté majetkové účasti ve výši 181 milionů EUR mezitím klesla v důsledku snížení kapitálu na 55 milionů EUR,
-
likviditní opatření v přibližné výši 200 milionů EUR, která země Korutany dává k dispozici v rámci stávajících obchodních vztahů.
(42)
Následující tabulka nabízí přehled původních částek majetkové účasti, kterou podnik HGAA získal (včetně HBInt), a jejích současné výše. Je zapotřebí poukázat na to, že s majetkovou účastí nejsou spojena žádná hlasovací práva. Všechny akcie s hlasovacím právem drží Rakouská republika.
Tabulka 1
Přehled majetkové účasti
Majetková účast, rozdělená podle dřívějších podílníků
Původní částka (v EUR)
Po snížení kapitálu a jiných opatřeních (přeměna apod.)
GRAWE
30 000 000
9 170 369
Země Korutany
30 772 982
9 406 653
Země Korutany
150 000 000
45 851 845
Mezisoučet
210 772 982
64 428 867
Rakouská republika
900 000 000
275 111 073
Celkem
1 110 772 982
339 539 940
(43)
Podnik HGAA odkoupil různé hybridní a jiné kapitálové nástroje výrazně pod nominální hodnotou nebo je celkově vypověděl, a tím zvýšil vlastní kapitál: V dubnu 2012 uskutečnil podnik HGAA transakci, která vedla ke zvýšení kapitálu tier 1 o 153 milionů EUR. V srpnu 2012 vypověděl několik hybridních nástrojů a vytvořil tak další kapitál ve výši 23,5 milionů EUR. V prosinci 2012 nabídl zpětný odkup dalších kapitálových nástrojů, který vedl k mimořádnému zisku ve výši […] EUR.
(44)
V důsledku ztrát podniku HGAA přišli navíc majitelé kapitálových nástrojů (majetkové účasti a další hybridní kapitálové nástroje) o výplatu dividend nebo kuponů závislých na zisku. Za roky 2009 a 2010 si tudíž podnik HGAA mohl ponechat více než […] EUR.
2.5. DŮVODY OBTÍŽÍ PODNIKU HGAA
(45)
Obtíže podniku HGAA vyplývají v první řadě z agresivní strategie růstu opírající se o výhodné státem garantované financování.
(46)
Podnik HGAA vsadil výrazně na rychlý růst a působení na trzích zemí jihovýchodní Evropy. Na četné nové trhy vstupoval především v letech 2000 až 2007. V důsledku toho se bilanční suma podniku HGAA zvýšila z 9,8 miliardy EUR (31. prosince 2002) na 43,3 miliardy EUR (31. prosince 2008).
Tabulka 2
Expanze podniku HGAA, rozděleno podle zemí a oblasti činnosti
(47)
Strategii expanze umožnily nízké náklady na financování, které se opíraly o státní záruky země Korutany (ručení za ztrátu, Ausfallhaftung), které vzrostly z 4,9 miliardy (31. prosince 2002) na 20,7 miliardy EUR (31. prosince 2009). Přístup k výhodným finančním prostředkům vedl k tomu, že podnik HGAA zanedbával tvorbu vkladů na místní úrovni.
(48)
Rychlé rozšiřování bilance na trzích zemí jihovýchodní Evropy a výhodné státem garantované financování se postaraly o krátkodobé zisky. Od roku 2002 do roku 2006 dosahoval podnik HGAA každý rok zisků (vyjma roku 2004). Obchodní model však zakrýval základní rizika ohledně snižování kvality aktiv a refinancování, takže banka opomenula zavést potřebné prověřování a vytvořit postupy vnitřní kontroly a řízení rizik, které byly nezbytné pro to, aby byla schopná reagovat na změněné potřeby po expanzi. Strategie banky se zaměřovala na zvyšování objemu obchodování, což mělo za následek, že banka podstupovala vysoká rizika, zejména u projektů v oblasti nemovitostí a cestovního ruchu, a hospodářská a provozní rizika byla systematicky vyhodnocována chybně. Jelikož chyběly přiměřené kontrolní mechanismy, byla banka kromě toho náchylná k podvodům, což vedlo k několika trestněprávním vyšetřováním. V průběhu času její portfolio trpělo mimo jiné v důsledku chybějícího řádného zajištění rostoucí měrou významným podílem nesplácených úvěrů. V mnoha případech bylo obtížné nebo nemožné odprodat základní jistoty, v důsledku čehož bylo nutné provést rozsáhlé odpisy.
(49)
Kromě toho podstupovala banka další rizika v oblasti splátek, protože podstatná část jejích úvěrů pro soukromé osoby a malé a střední podniky v zemích jihovýchodní Evropy byla vedena v euru nebo švýcarských francích. Tato rizika se zčásti projevila po zhodnocení - zejména švýcarského franku - vůči místním měnám.
(50)
S ohledem na rizikový profil vyplývající z jejího okruhu cílových klientů a portfolia jednala banka s nedostatečným kapitálem, i když se pohybovala v tehdy platných mezích podle právních předpisů o dozoru. Po zhoršení situace se tento faktor stal velmi rychle problémem. Z jednoho výpočtu uvedeného v předloženém plánu likvidace vyplývá, že poměr kapitálu banky by bez opatření podpory byl od roku 2013 záporný, a to jak u kapitálu tier 1 […], tak i u vlastního kapitálu celkem […]. Tento výpočet je fiktivní do té míry, že drastické zmenšení nebo likvidace banky by v tomto případě byly nezbytné ještě dříve. Podle Rakouska by likvidace ohrozila stabilitu finančního systému v Rakousku, zejména z důvodu převzetí ručení spolkovou zemí Korutany, která by asi vyvolala příslušný scénář, ale i v těch zemích jihovýchodní Evropy, v nichž má podnik HGAA významný podíl na trhu.
(51)
Banka si příliš pozdě uvědomila, že její obchodní model nefunguje, a zareagovala příliš pomalu, což bylo způsobeno zčásti komplexní strukturou skupiny a zčásti tím, že správa tak velké a heterogenní skupiny je obtížná.
(52)
Ještě na začátku […] se kvalita aktiv jevila v souvislosti s novými obchody stále jako problematická a s přihlédnutím k přiměřeným rizikovým a kapitálovým nákladům zůstaly marže nepřiměřené.
(53)
Dříve předložené plány restrukturalizace nemohly prokázat, že podnik HGAA bude moci existovat jako nezávislý, životaschopný podnik.
(54)
Podklady předložené Rakouskem, které tvoří základ tohoto rozhodnutí (18), obsahují navíc základní scénáře, z nichž vychází, že hospodářský výsledek skupiny bude v celém období 2013-2017 záporný a že kromě toho by mohla potřeba kapitálu vzrůst o dalších […] EUR. Obzvláště ve „scénáři vedení“, který neobsahuje žádná vhodná opatření k omezení případných narušení hospodářské soutěže, jsou pro rok 2017 předpokládány pouze nízké zisky […]; předtím budou jistě zaznamenány ztráty. Nadto nejsou v této prognóze brány v úvahu potenciální náklady na prodloužení záruk i po roce 2013.
2.6. ČÁSTEČNÉ SPLNĚNÍ ZÁVAZKŮ
(55)
V rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 schválila Komise opatření, která Rakousko oznámilo, z hlediska určitých závazků tohoto členského státu, které by měly zajistit, aby narušení hospodářské soutěže byla pokud možno omezena. Závazky se zaměřily na obchodní činnosti banky, například ohledně výše výnosů, rizikových kategorií klientů a splatností, a měly by přispět k tomu, že dojde k omezení rizikového chování, a tím ke snížení možnosti rozšířit obchodování na úkor soutěžitelů.
(56)
V lednu 2013 sdělilo Rakousko Komisi, že z hospodářských důvodů není banka v souvislosti s některými dceřinými společnosti schopna splnit veškeré dané závazky. Zejména poukázalo na omezení v souvislosti s úvěry v cizích měnách, úkol omezit úvěrové závazky na veřejný sektor a korporátní klientelu (úvěry pouze klientům s ratingem minimálně […]), které podle Rakouska nebylo možné zrealizovat v zemích jihovýchodní Evropy, a - s ohledem na společnost HBA - na omezení veřejných finančních závazků na […].
3. PLÁN LIKVIDACE
(57)
Dne 29. června 2013 Rakousko předložilo plán likvidace, podle kterého má proběhnout řízená likvidace podniku HGGA, takže zůstane dostatek času na odprodej potenciálně životaschopných aktiv, zatímco zbývající aktiva budou časem zlikvidována.
(58)
V důsledku plánu likvidace se sníží bilanční suma HGAA ze 43,3 miliardy EUR koncem roku 2008 na 6,56 miliardy EUR v roce 2017, tzn. o 85 %. V témže období se o 85 % sníží i rizikově vážená aktiva, a sice z 32,8 miliardy EUR koncem roku 2008 na 4,75 miliardy EUR.
(59)
Strategie likvidace platí pro tři zbývající součásti podniku HGGA: i) pro rakouskou banku (HBA), ii) síť SEE a iii) likvidovanou část.
(60)
Likvidace bude řízena z ústředí skupiny, kde mezitím byla provedena celá řada zlepšení, mimo jiné v oblasti řízení rizik, výkaznictví, oceňování jistot a ratingových řízení (19).
(61)
Hlavním bodem plánu likvidace je uzavření již zahájeného prodeje společnosti HBA a zvýšení atraktivity sítě SEE, aby nejpozději k 30. červnu 2015 mohly být všechny subjekty SEE odprodány. K tomuto účelu Rakousko přijalo celou řadu závazků v oblasti nového obchodování, aby v případě, že části SEE nebudou prodány, bylo zajištěno adekvátní vyrovnání rizik a životaschopnosti.
(62)
Tak bude podnik HGAA poskytovat nové hypotéky soukromým klientům v zásadě pouze s úrokovou sazbou ve výši […]% nebo vyšší, interní matrice nákladů refinancování musí být u každého nového závazku v přiměřeném vztahu k situaci refinancování příslušné pobočky nebo dceřiné společnosti, a […] budou - s určitými výjimkami - udělovány pouze klientům, u nichž jen dán […].
PRODEJ HBA
(63)
Dne 31. května 2013 byla se společností Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. podepsána smlouva o prodeji všech podílů společnosti HBA. S provedením transakce se v současnosti počítá do 31. prosince 2013 (20).
(64)
Až do realizace prodeje se bude společnost HBA i nadále soustředit na svou pozici regionální banky v Korutanech s pobočkami ve Vídni a Salcburku. Banka je již výrazně zredukována; problematické portfolio v hodnotě 1,99 miliardy EUR bylo vyčleněno již před 31. prosincem 2011. Bilanční suma společnosti HBA činila k 31. prosinci 2012 4,15 miliardy EUR (oproti bilanční sumě ve výši 7,05 miliardy EUR k 31. prosinci 2008).
SÍŤ SEE
(65)
Obchodní činnost sítě SEE byla již značně zmenšena koncentrací na klíčové trhy a klíčové kompetence ve Slovinsku, Chorvatsku, Bosně a Hercegovině, Srbsku a Černé Hoře. Kromě toho odepsaly obchodovatelné subjekty v těchto zemích při převodu portfolia 2,4 miliardy EUR. Pro rok 2013 se předpokládá další odprodej v hodnotě […] EUR, který musí ještě schválit místní orgány dozoru. Bilanční suma celé sítě SEE, která k 31. prosinci 2012 činila 10,11 miliardy EUR, klesne po dokončení dalšího plánovaného transferu portfolia na částku nižší než […] EUR, tzn. zhruba na […] % bilanční sumy k 31. prosinci 2008 (14,8 miliardy EUR).
(66)
Dále byly provedeny změny obchodní strategie v zemích SEE. Díky orientaci na drobné živnostníky, maloobchodníky a malé a střední podniky se má zlepšit prodejnost podniků SEE. Změna je zjištěna i u strategie financování. Subjekty SEE na místě se soustřeďují silněji na objevování místních zdrojů financování a méně na žádosti o prostředky skupiny. Nové obchodní činnosti jsou již plně financovány z místních zdrojů.
(67)
Ve Slovinsku se bankovní obchodování soustřeďuje na […] a […] segment […] s cílem […]. Je výrazně omezován […]. […] má být zcela opuštěn, přičemž banka ale zůstane dále aktivní v […].
(68)
V Chorvatsku chce banka budovat svůj […], aby […]. V […] se zaměřuje silněji na […]. […] se zaměřuje na […] v malé míře.
(69)
V Bosně a Hercegovině se bude obchodní činnost v rostoucí míře zaměřovat […] ve spojení s důslednou […], lepší […] a […]. […] je omezován. Těžiště […].
(70)
V Srbsku se pozornost soustředí na […] s cílem najít […]. Pokud jde o […], leží těžiště na […], jakož i na […]. V […] se banka snaží svou činnost i u výnosných portfolií […].
(71)
V Černé Hoře se soustřeďuje […] a na […] […].
(72)
Díky nové orientaci a změně obchodní strategie bank SEE se mají jejich šance na prodej postupně zvyšovat. V důsledku plánu likvidace má být síť SEE odprodána celá nebo po částech do 30. června 2015. Prodej proběhne v otevřeném, transparentním řízení, v němž se investoři mohou rozhodnout pro převzetí celé sítě SEE nebo její části.
(73)
Části sítě SEE, které k 30. červnu 2015 nenajdou žádného kupce, ukončí od tohoto data nové obchodování a stanou se součástí likvidované části (21).
LIKVIDOVANÁ ČÁST
(74)
Cílem je provést likvidaci všech subjektů a portfolií, které byly zařazeny do likvidované části, co nejrychleji.
(75)
Likvidace obchodování v Itálii byla již zahájena. Likvidace má probíhat řízeně, aby se předešlo tomu, že vklady budou stahovány ukvapeně (22).
(76)
Mimo to zahrnuje likvidovaná část všechna další portfolia, která byla určena k likvidaci (včetně podniků, které zastavily nové obchodování, jako dceřiné společnosti v Makedonii, na Ukrajině, v Bulharsku, Německu a Maďarsku), jakož i podíly v průmyslových podnicích a podnicích v cestovním ruchu.
(77)
Likvidovaná část zahrnuje zejména:
i)
podnik HBI,
ii)
nestrategické majetkové účasti (v průmyslu a cestovním ruchu),
iii)
finanční hodnoty určené k likvidaci, tzn. a) portfolio společnosti HBInt, jakož i stávající portfolia a linie refinancování pro dceřiné společnosti (zejména podnik HBI a v zemích SEE); b) portfolia vyčleněná z některých dceřiných společností, jako jsou podnik HBI a banky SEE nebo leasingové společnosti; c) likvidované leasingové společnosti,
iv)
společnosti s menšinovým podílem Norica a HBInt Credit Management (CM) (23).
(78)
Do roku 2017 bude kumulovaná potřeba kapitálu (v první řadě z důvodu odpisů účetní hodnoty subjektů určených k odprodeji, z důvodu dalších ztrát u jednotlivých portfolií a z důvodu potřebného refinancování) podle základního scénáře činit podle odhadů zhruba 2,6 miliardy EUR a podle pesimistického zátěžového scénáře až 5,4 miliardy EUR. Plán likvidace vychází mimo to z potřeby další likvidity, jejíž výše závisí na tom, zda bude poskytnuta jako kapitál v hotovosti nebo jako záruka. Pokud by byl kapitál poskytnut v likvidní formě, činila by potřeba další likvidity podniku HGAA do roku 2017 odhadem 2,5 miliardy EUR (základní scénář), případně 3,3 miliardy EUR (pesimistický zátěžový scénář) (24).
(79)
Jelikož jsou podle Rakouska v současné době ještě ověřovány různé možnosti, mohou se tyto odhady ještě změnit. Například je ověřováno zřízení společnosti pro správu majetku bez bankovní licence, na kterou by podnik HGAA mohl převést aktiva určená k likvidaci. Takový převod by měl dopad na okamžik, ke kterému by byl kapitál potřeba.
ZÁVAZKY RAKOUSKA
(80)
Rakousko se zavázalo, že se postará o to, aby plán likvidace předložený dne 29. června 2013 ve znění pozměněném sdělením Rakouska ze dne 27. srpna 2013, jakož i závazky obsažené v příloze byly prováděny v plné míře a v souladu s harmonogramem stanoveným v uvedené příloze.
4. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(81)
Komise poukazuje na to, že formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU v souvislosti se slučitelností podpory na restrukturalizaci ve prospěch podniku HGAA s vnitřním trhem zahájila z toho důvodu, že na základě starších plánů restrukturalizace vážně pochybovala o tom, že podnik HGAA je schopen obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Komise pochybovala navíc o tom, že bylo zajištěno přiměřené sdílení zátěže a že narušení hospodářské soutěže byla dostatečně omezena.
(82)
Komise opakovaně zpochybnila schopnost podniku HGAA obnovit jeho životaschopnost (25) a vyjádřila vážné pochybnosti ohledně obchodního modelu (26). Komise navíc pochybovala o tom, že by byl podnik HGAA schopen dosáhnout pro svůj kapitál dostatečného protiplnění, což je předpoklad pro životaschopnost banky (27). Již ve svém rozhodnutí o záchraně z prosince 2009 vyzvala Komise členský stát k tomu, aby jako možnost vzal v úvahu řízenou likvidaci banky (28).
(83)
Komise při kontrole životaschopnosti vyjádřila pochybnosti zejména ohledně strategie financování (29), kvality aktiv, jakož (30) i interní kontrolní struktury (31). Ve svém rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 vyjádřila Komise v 37. bodě odůvodnění pochybnosti o kvalitě nového obchodování podniku HGAA.
(84)
Pokud jde o sdílení zátěže, je jak v úvodním rozhodnutí z roku 2009 (32), tak i v rozhodnutí o záchraně z prosince 2009 (33) poznamenáno, že společnost BayernLB a ostatní dřívější vlastníci podniku HGAA (GRAWE a země Korutany) možná nenesli přiměřený podíl na zátěži. Úvodní rozhodnutí z roku 2009 poukazuje ve 102. bodě odůvodnění na chybějící podíl vlastníků hybridního kapitálu podniku HGAA na sdílení zátěže.
(85)
Ve 41. bodě odůvodnění rozhodnutí o prodloužení z roku 2010 byly vyjádřeny pochybnosti o tom, zda kapitál, který podniku HGAA poskytlo Rakousko, bude podle podmínek rakouské úpravy dostatečně protiplněn, protože Rakousko na banku pohlíželo jako na banku v zásadě zdravou, a banka tak mohla profitovat z nižších sazeb než banka v potížích.
(86)
Pokud jde o narušení hospodářské soutěže, vyjádřila Komise na základě dřívějších plánů restrukturalizace, které Rakousko předložilo, pochybnosti o tom, zda bude snížení bilanční sumy stačit (34), a opakovaně požadovala opatření týkající se hospodářské soutěže (35). S ohledem na neustále narůstající výši podpory požadovala Komise opakovaně dodatečná opatření, která by omezila narušení hospodářské soutěže (36).
5. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(87)
Připomínky třetích stran nebyly podány.
6. PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ RAKOUSKEM
(88)
Připomínky předložené Rakouskem se v podstatné míře dotýkají naložení se zárukou, kterou Rakouská republika poskytla společnosti BayernLB. Podle rozhodnutí Komise ze dne 25. července 2012 ve věci SA. 28487 (C 16/2009) (37) o podpoře restrukturalizace pro společnost BayernLB představuje záruka Rakouské republiky na likviditu ve výši 2,638 miliardy EUR, která měla v souladu se závazkem společnosti BayernLB v rámci záchranné operace v roce 2009 zůstat v podniku HGAA, státní podporu ve prospěch společnosti BayernLB, která je slučitelná s vnitřním trhem, a proto může být schválena. Dne 5. října 2012 podalo Rakousko žalobu (38) na zrušení tohoto rozhodnutí mimo jiné s tím, že Komise neodůvodnila, proč je na opatření pohlíženo jako na slučitelné s vnitřním trhem, a že opatření nepředstavuje žádnou podporu ve prospěch společnosti BayernLB.
(89)
Rakousko se zavazuje, že se postará o to, aby byl seznam závazků v příloze dodržen v plné míře.
7. POSOUZENÍ Z HLEDISKA PRAVIDEL V OBLASTI STÁTNÍCH PODPOR
Při posouzení podpory na restrukturalizaci musí být zohledněny všechny podpory, které byly podniku HGAA uděleny od roku 2008.
7.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(90)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné s vnitřním trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(91)
Opatření je třeba označit za státní podporu, pokud jsou splněny následující předpoklady: i) opatření je financováno ze státních prostředků, ii) zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, iii) zvýhodnění je selektivní a iv) opatření narušuje hospodářskou soutěž nebo hrozí, že naruší hospodářskou soutěž, a může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Opatření je označeno za státní podporu pouze tehdy, jsou-li tyto předpoklady splněny bez výjimky.
(92)
Podle 51. až 56. bodu odůvodnění rozhodnutí o schválení režimu mimořádné podpory určené bankám představují státní podporu všechna opatření poskytnutá v rámci režimu. Komise dále připomíná, že ve 48. až 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z roku 2009, ve 25. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z července 2011 a v 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 konstatovala, že u opatření podpory uvedených v písmenech a) a b) jsou splněny předpoklady čl. 107 odst. 1 SFEU, a proto tato opatření představují státní podporu. Jak je dále objasněno, setrvává Komise u tohoto názoru.
a) Opatření udělená Rakouskem v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám
(93)
Veškerá opatření udělená v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám, tzn. kapitálová injekce ve výši 900 milionů EUR a záruky ve výši 1,35 miliardy EUR, které byly poskytnuty v roce 2008, představují podle 51. až 56. bodu odůvodnění rozhodnutí o schválení režimu podporu.
b) Další opatření udělená Rakouskem
(94)
Kromě režimu mimořádné podpory určené bankám schválilo Rakousko kapitálovou injekci ve výši 450 milionů EUR, (mezitím ukončenou) záruku na aktiva ve výši 100 milionů EUR, záruku na aktiva ve výši 200 milionů EUR, navýšení kapitálu ve výši 500 milionů EUR koupí akcií a záruku na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR.
(95)
Jak kapitálová injekce, tak záruky jsou poskytovány ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Jsou určeny ve prospěch jednoho podniku, a jsou tudíž selektivní. Kromě toho jsou poskytovány za podmínek, které by podniku HGAA nebyly na trzích nabídnuty, což Rakousko nepopírá. Vzhledem k tomu, že podnik HGAA působí ve finančním sektoru, v němž panuje intenzivní mezinárodní hospodářská soutěž, je každé zvýhodnění, které je tomuto podniku uděleno ze státních prostředků, schopno ohrozit obchod v Unii a narušit hospodářskou soutěž. Tato zjištění byla vyjádřena již v 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 a toto rozhodnutí je potvrzuje.
c) Rekapitalizace prostřednictvím společnosti BayernLB
(96)
Společnost BayernLB obdržela v roce 2008 kapitálovou injekci od spolkové země Bavorsko a část prostředků použila na rekapitalizaci své dceřiné společnosti HGAA. Podle 124. bodu odůvodnění rozhodnutí o společnosti BayernLB tvoří kapitálová injekce od spolkové země Bavorsko v plné výši podporu pro společnost BayernLB. Vzhledem k tomu, že podpora udělená v rámci opatření nemůže být vyplacena dvakrát, dospěla Komise k závěru, že rekapitalizace podniku HGAA společností BayernLB nepředstavuje státní podporu ve prospěch HGAA. Dále se zdá, že společnost BayernLB jednala v době rekapitalizace podniku HGAA v souladu s tržními úvahami ve prospěch jistoty své investice do své dceřiné společnosti a že rozhodnutí o rekapitalizaci podniku HGAA nelze připisovat členskému státu.
d) Možná budoucí opatření podpory
(97)
Rakousko usiluje o schválení opatření podpory, s jejichž pomocí má být pokryta popřípadě vyplynuvší potřeba kapitálu a likvidity, která by v rámci zátěžového scénáře mohla činit 5,4 miliardy EUR kapitálu a 3,3 miliardy EUR likvidity. Tato případná budoucí opatření podpory pro likvidaci podniku HGAA budou poskytnuta ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Budou poskytnuta jedinému podniku, a jsou tudíž selektivní. Jelikož jsou poskytnuta za podmínek, které by podniku HGAA nebyly na trzích nabídnuty, představují zvýhodnění. Vzhledem k tomu, že podnik HGAA působí ve finančním sektoru, v němž panuje intenzivní mezinárodní hospodářská soutěž, je každé zvýhodnění, které je tomuto podniku uděleno ze státních prostředků, schopno ohrozit obchod v Unii a narušit hospodářskou soutěž.
Závěr k celkové výši podpor
(98)
Podpory, které Rakousko poskytlo podniku HGAA pomocí posílení kapitálu, činí celkem 3,15 miliardy EUR (včetně záruk na aktiva ve výši 300 milionů EUR, které mají stejný vliv jako kapitálová injekce). Tato částka představuje vzhledem k roku 2008 přibližně 9,6 % rizikově vážených aktiv podniku HGAA. Podnik HGAA navíc obdržel celkovou částku ve výši 1,35 miliardy EUR ve formě záruk. Dále usiluje Rakousko o schválení opatření podpory, která by mohla být za určitých okolností nezbytná, aby mohla být v rámci likvidace podniku HGAA pokryta další potřeba kapitálu, která by v zátěžovém scénáři mohla činit až 5,4 miliardy EUR. To by mohlo vést k celkové částce u kapitálu a záruk aktiv ve výši 8,55 miliardy EUR, což odpovídá 26 % rizikově vážených aktiv. Dále Rakousko požádalo o schválení případných budoucích likvidních opatření ve výši 3,3 miliardy EUR.
7.2. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
7.2.1. Použitelnost čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(99)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být státní podpory pokládány za slučitelné s vnitřním trhem, mají-li „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(100)
Navzdory pomalému hospodářskému zotavení, které započalo začátkem roku 2010, zastává Komise názor, že předpoklady pro schválení státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jsou vzhledem k přetrvávajícímu tlaku na finančních trzích dále plněny. V červenci 2013 potvrdila Komise tento názor ve svém sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. srpna 2013 (39).
(101)
Rakouská národní banka již při dřívější příležitosti konstatovala, že podnik HGAA je systémově důležitá banka, významná pro finanční trh v Rakousku a v jihovýchodní Evropě, a toto stanovisko potvrdila v dopise ze dne 3. prosince 2012. Bez opatření podpory by orgán dozoru podnik HGAA z důvodu jeho porušení kapitálových požadavků možná uzavřel.
(102)
Uzavření banky, kterou členský stát považuje za systémově důležitou stejně jako podnik HGAA, provedené za takových okolností, by mohlo přímo poškodit finanční trhy a tím celé hospodářství členského státu. Vzhledem k současné nestabilní situaci na finančních trzích proto Komise vychází při svém hodnocení státních podpor v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
7.2.2. Slučitelnost opatření podpory s vnitřním trhem
(103)
Všechna opatření označená za státní podporu byla poskytnuta v rámci restrukturalizace a likvidace podniku HGAA. Ve sdělení o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (40) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“) je stanoveno, za kterých předpokladů smí být finančním institucím poskytnuty v rámci současné krize restrukturalizační a likvidační opatření. Podle sdělení o restrukturalizaci je restrukturalizace finanční instituce v rámci současné krize podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem, když i) vede k obnovení životaschopnosti banky, ii) je stanoven dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení zátěže) a je zajištěno, že podpora je omezena na nezbytné minimum, a iii) jsou přijata dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
Obnovení životaschopnosti
(104)
Jak Komise stanovila ve sdělení o restrukturalizaci, musí příslušný členský stát předložit rozsáhlý plán restrukturalizace, z něhož vychází, jak má být dlouhodobá životaschopnost dotčené instituce obnovena bez státních podpor v přiměřeném období a nejpozději do pěti let. Podle 13. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci se dlouhodobé životaschopnosti dosáhne tehdy, je-li banka schopna soutěžit na kapitálovém trhu na základě svých vlastních schopností a v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů. Pro tento účel musí být banka schopna pokrýt všechny náklady a - s přihlédnutím ke svému rizikovému profilu - musí vykazovat přiměřenou návratnost vlastního kapitálu. Podle 14. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci dlouhodobá životaschopnost vyžaduje, aby byla každá získaná státní podpora buď v určité lhůtě splacena, nebo aby za ni bylo poskytnuto protiplnění podle normálních tržních podmínek, čímž se zajistí, aby jakákoliv forma dodatečné státní podpory byla ukončena.
(105)
Z dosud předložených plánů restrukturalizace podniku HGAA nevyplývá, že lze obnovit životaschopnost celé skupiny.
(106)
Komise dále konstatuje, že výhodné podmínky financování, které se opírají o záruky udělené zemí Korutany, časem skončí a že rychlý proces dohánění vývoje v národních hospodářstvích zemí jihovýchodní Evropy již skončil.
(107)
Banka není proto schopna zaplatit za svůj kapitál přiměřené protiplnění nebo státní kapitál splatit, aby se do konce období restrukturalizace vrátila do životaschopného stavu. Nezdá se tak možné, že by životaschopnost podniku HGAA jako nezávislého podniku mohla být obnovena. Z výše uvedených skutečností Komise vyvozuje, že její námitky k obnově životaschopnosti nebyly vyvráceny.
(108)
Jak uvádí bod 9 sdělení o restrukturalizaci, měly by plány restrukturalizace obsahovat srovnání s jinými možnostmi, jako je rozdělení nebo převzetí jinou bankou. Nemůže-li být životaschopnost banky obnovena, měl by plán restrukturalizace uvádět, jak lze provést řízenou likvidaci banky. Podle 21. bodu odůvodnění by se mělo vždy uvažovat o řízené likvidaci banky v obtížích či jejím prodeji v dražbě, pokud nelze věrohodně obnovit její dlouhodobou životaschopnost.
(109)
Rakouské úřady předložily plán likvidace, který předpokládá takovou strategii řízené likvidace. Předložený plán předpokládá odprodej obchodovatelných subjektů, rakouské banky HBA (v jejím případě už byla podepsána kupní smlouva) a sítě SEE ve veřejném prodeji nejpozději do konce června 2015. Všechny části, které zůstanou, se stanou předmětem kontrolovaného a řízeného procesu likvidace. V této souvislosti souhlasí Rakousko s tím, že italský subjekt HBI zastavil k 1. červenci 2013 nové obchodování. Pokud by odprodej obchodovatelných subjektů SEE do 30. června 2015 nebyl možný, ukončí i ony nové obchodování a přejdou do likvidace. V důsledku toho již nebude podnik HGAA k 30. červnu 2015 působit ve finančním sektoru.
(110)
Odprodej obchodovatelných subjektů probíhá v rámci nepodmíněných, transparentních a otevřených řízení, při nichž mají všichni zájemci na trhu možnost předložit pro subjekty nabídku. Těmito soutěžními postupy bude zajištěno, že tržní cenu vytvoří nejlepší nabídka, takže budou vyloučeny podpory pro kupujícího (41). Zjistí-li Komise, že existují podpory pro kupujícího, odděleně prověří slučitelnost příslušné podpory s vnitřním trhem.
(111)
V souvislosti s otázkou, zda by subjekty určené k odprodeji mohly tvořit hospodářskou kontinuitu podniku HGAA, a opatření podpory by tak za určitých okolností mohla představovat podporu pro tyto subjekty, konstatuje Komise především, že není ještě jasné, zda bude síť SEE prodána jako celek jednomu kupci nebo zda části současné sítě získá více kupců.
(112)
Pro stanovení hospodářské kontinuity musí být zohledněny mimo jiné následující faktory: předmět transferu, cena transferu, totožnost podílníků nebo majitelů získaného a původního podniku nebo ekonomická logika transakce (42).
(113)
Komise především konstatuje, že udělené podpory nebyly určeny k vyřešení problémů jednotlivých obchodovatelných subjektů v Rakousku nebo v jihovýchodní Evropě, nýbrž problémů podniku HGAA jako skupiny. Jádro obchodní činnosti podniku HGAA netvoří ani jedna z dceřiných společností v zemích jihovýchodní Evropy, ani společnost HBA a subjekty určené k prodeji představují jen část aktiv podniku HGAA. Kromě toho se obchodní model subjektů určených k odprodeji odlišuje od obchodního modelu podniku HGAA, který byl mezinárodní bankovní skupinou, jež se zejména na základě záruk poskytnutých zemí Korutany opírala o výhodné podmínky financování a soustředila se na rychlou expanzi díky potenciálu vyrovnávání hospodářské úrovně. V budoucnosti nebude financování dceřiných společností SEE probíhat na základě státních záruk, nýbrž se bude opírat o místní (a tím i dražší) zdroje financování, takže vzhledem k maržím a řízení rizik bude nutný obezřetnější postup. Zatímco se podnik HGAA soustředil spíše na velké podniky a určité hlavní klienty, budou se subjekty určené k odprodeji soustředit na obchody malých a středních podniků. V praxi to znamená, že subjekty určené k odprodeji budou zaměřené na nové stálé klienty.
(114)
Komise dále konstatuje, že cílem prodeje obchodovatelných subjektů je maximalizovat hodnotu aktiv podniku HGAA před jejich likvidací v zájmu věřitelů.
(115)
S ohledem na předmět převodu, skutečnosti, že podílníci podniku HGAA a subjektů určených k odprodeji nemohou být totožní, stejně jako s ohledem na ekonomickou logiku transakce prodeje zastává Komise názor, že již nebude existovat kontinuita ekonomické činnosti podniku HGAA, jakmile budou obchodovatelné subjekty prodány a podnik HGAA již nebude existovat.
(116)
Podle plánu likvidace mají být určitá aktiva z obchodovatelných subjektů určených k prodeji vyčleněna. Toto vyčlenění zlepší jak kapacitu financování těchto subjektů, tak i průměrnou kvalitu aktiv zbývající bilance, a tím přispěje k prodejnosti příslušných subjektů.
(117)
Podle 21. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci navíc může být přijatelným způsobem dosažení životaschopnosti i vytvoření samostatné „dobré banky“ kombinací „dobrých“ aktiv a pasiv existující banky, pokud tento nový subjekt nemůže nadměrným způsobem narušit hospodářskou soutěž. V tomto ohledu by bylo přijatelným řešením vytvoření holdingu SEE nebo transfer určitých aktiv ze společnosti HBInt na holding SEE s cílem vytvořit životaschopný a prodejný bankovní subjekt SEE (43).
(118)
Problém kvality aktiv, který vyplývá jak ze starého portfolia, tak i z rizikových aktivit z novější doby, by nemohl být vyřešen na základě narůstajících rizikových nákladů a snižování hodnoty u pokračujícího podniku. Z tohoto důvodu pokládá Komise plán likvidace předložený Rakouskem, podle kterého mají být problémová aktiva v rostoucí míře převáděna na likvidovaný subjekt, za přiměřenou strategii.
(119)
Co se týká financování předpokládaného v plánu likvidace, budou se subjekty určené k odprodeji stále více soustřeďovat na místní zdroje financování a pokusí se snížit svou závislost na refinancování prostřednictvím podniku HGAA. Komise tuto změnu strategie financování vítá. Konstatuje, že bude existovat další finanční závazek podniku HGAA vůči subjektům určeným k odprodeji.
(120)
Plán likvidace dále předpokládá výrazné omezení leasingových obchodů podniku HGAA, které byly jedním z hlavních důvodů jeho problémů, jelikož leasing vykazuje v poměru k rizikům s ním spojeným a související potřebě financování srovnatelně nízkou ziskovost. Toto omezení přispěje rovněž pozitivně k prodejnosti obchodovatelných subjektů.
(121)
Komise z toho vyvozuje, že životaschopnost podniku HGAA nelze obnovit a že Rakouskem navržená strategie jeho řízené likvidace je vhodným prostředkem pro vyřešení jeho situace, neboť životaschopnost banky jako takovou nelze obnovit.
Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(122)
Sdělení o restrukturalizaci uvádí, že je nezbytné, aby příjemce podpory poskytl přiměřený vlastní příspěvek, aby byla podpora omezena na minimum a narušení hospodářské soutěže tak bylo drženo na co nejnižší úrovni a byl omezen morální hazard. Za tímto účelem sdělení předpokládá, že i) by měly být omezeny jak restrukturalizační náklady, tak i výše podpory a ii) že je potřeba poskytnout značný vlastní příspěvek.
(123)
Ve sdělení o restrukturalizaci je dále stanoveno, že banka by měla k financování restrukturalizace použít nejprve své vlastní zdroje, aby bylo možné omezit výši podpory na minimum. Náklady související s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale i ti, kteří do banky vložili své investice. Tohoto cíle bude dosaženo zejména tak, že dojde k převzetí ztrát dostupným kapitálem.
(124)
Všichni dřívější akcionáři podniku HGAA prodali své akcie Rakouské republice za symbolickou cenu jednoho eura, čímž se snížilo nebezpečí, že z opatření podpory budou mít prospěch dřívější akcionáři. Dřívější vlastníci dali podniku HGAA také k dispozici kapitál nebo likviditu, takže ztráty mohly být kryty a likvidita vylepšena.
(125)
Většinovým akcionářem byla v době tohoto prodeje společnost BayernLB. Ta přispěla celkem kapitálem zhruba 1,5 miliardy EUR a zároveň se vzdala dalších vlastnických práv, dokonce i dozoru nad dalším protiplněním. Celkově dala společnost BayernLB podniku HGAA k dispozici likviditu ve výši zhruba 4,3 miliardy EUR. Tato společnost dále utrpěla při prodeji svých akcií podniku HGAA značnou ztrátu z odpisů, což přispívá k tomu, že v souladu s bodem 22 sdělení o restrukturalizaci je omezován morální hazard.
(126)
Komise je tudíž názoru, že dřívější vlastník, společnost BayernLB, je značnou a přiměřenou měrou zapojena do sdílení zátěže.
(127)
Výsledek započatého právního sporu o zpětnou platbu nesplacených půjček společnosti BayernLB nemá na tento závěr žádný vliv. Pokud společnost BayernLB tento proces prohraje, bude do sdílení zátěže zapojena ještě výrazněji. Pokud proces vyhraje, na sdílení zátěže prověřovaném v tomto rozhodnutí se nezmění nic.
(128)
Příspěvek společnosti GRAWE spočívá jak v kapitálových, tak v likviditních opatřeních. Kapitál v původní výši 30 milionů EUR, který do podniku HGAA přinesla společnost GRAWE, se v důsledku rozhodnutí Rakouské republiky jakožto jediného akcionáře banky použít kapitál k pokrytí ztrát (snížení kapitálu) snížil mezitím na 9 milionů EUR. Společnost GRAWE dala podniku HGAA k dispozici i likviditu.
(129)
Na základě těchto úvah dospívá Komise k závěru, že společnost GRAWE je v dostatečné míře zapojena do sdílení zátěže.
(130)
Pokud jde o zemi Korutany, konstatuje Komise, že ta je do sdílení zátěže zapojena díky kapitálovému vkladu, který v důsledku snížení kapitálu mezitím výrazně klesl.
(131)
Na základě těchto úvah dospívá Komise k závěru, že země Korutany je v dostatečné míře zapojena do sdílení zátěže.
(132)
To, že společnost GRAWE a země Korutany obdrží za majetkovou účast vyšší protiplnění než společnost BayernLB za kapitál, který do podniku vložila, je proto odůvodněné, že společnost BayernLB dala k dispozici jiné kapitálové nástroje. Na rozdíl od společnosti GRAWE a země Korutany nepřinesla společnost BayernLB žádnou majetkovou účast, nýbrž se vzdala všech práv z kapitálových nástrojů a části likvidity. Do sdílení zátěže je tudíž zapojena silněji, což se jeví jako přiměřené, protože před získáním podniku HGAA Rakouskou republikou byla jeho dominantním vlastníkem.
(133)
Je také zapotřebí vysvětlit, zda za majetkovou účast, kterou Rakousko v podniku HGAA získalo v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám, bylo uhrazeno dostatečné protiplnění. Je třeba připomenout, že v tomto režimu jsou předpokládány dvě úrokové sazby závisející na tom, zda podporovaná banka je banka v potížích nebo v zásadě zdravá banka. Podnik HGAA Rakousko označilo za banku v zásadě zdravou, a proto zaplatilo nižší protiplnění, než kdyby byl označen za banku v potížích.
(134)
K tomuto bodu Komise uvádí, že veškerá majetková účast, která je ještě k dispozici, zůstává u společnosti HBInt ‚a tím u likvidované části podniku HGAA. Jelikož likvidovaná část na trhu již nepůsobí a životaschopnost podniku HGAA nelze obnovit (proto probíhá jeho likvidace), konstatuje Komise, že toto nižší protiplnění lze v tomto případě akceptovat.
(135)
Zaměstnanecká nadace Alpe Adria byla se svým podílem ve výši 0,02 % nejmenším vlastníkem podniku HGAA. Když v prosinci 2009 získala podnik HGAA Rakouská republika, byl za jedno euro prodán i její podíl. Vzhledem k plné ztrátě akcionářských práv bez jakéhokoli protiplnění je podle názoru Komise její zapojení do sdílení zátěže dostatečné, zejména s ohledem na její malou velikost v porovnání s jinými vlastníky.
(136)
Podnik HGAA podnikl řadu kroků, aby vlastníky hybridního kapitálu zapojil do sdílení zátěže tím, že tyto nástroje prodal zpět výrazně pod nominální hodnotou nebo je celkově splatil, což mělo značný vliv na vlastní prostředky.
(137)
Komise dále konstatuje, že u mnohých těchto hybridních a kapitálových nástrojů probíhá výplata dividend, případně kuponů pouze tehdy, když je vykázán zisk. Jelikož banka nebyla v posledních letech zisková, neobdrželi vlastníci těchto nástrojů žádné odpovídající platby. Navíc budou pro platby dividend a kuponů v budoucnosti platit omezení. Podle názoru Komise jsou vlastníci těchto nástrojů na základě toho dostatečně zapojeni do sdílení zátěže.
(138)
Z těchto důvodů dospěla Komise k závěru, že plán likvidace podniku HGAA předpokládá přiměřené sdílení zátěže.
Omezení narušení hospodářské soutěže
(139)
Kromě toho oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci požaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření pro omezení narušení hospodářské soutěže. Tato opatření by měla být přizpůsobena narušení hospodářské soutěže na těch trzích, na nichž příjemce podpory bude po restrukturalizaci působit. V tomto případě musí být zajištěno, aby subjekty, které na trhu dále působí, dokud nebudou prodány, nepoužily získané státní prostředky tak, že by to poškodilo soutěžitele, a aby nejednaly v rozporu s hospodářskou soutěží.
(140)
Za tímto účelem Rakousko přislíbilo provést obchodní omezení stanovená v oddíle 4 přílohy, která zajistí, že až do prodeje budou narušení hospodářské soutěže, která vyplývají z existence a činnosti obchodovatelných subjektů, udržována na co nejnižší úrovni.
(141)
Způsob a forma opatření hospodářské soutěže se řídí dvěma kritérii: zaprvé výší podpory a rovněž podmínkami a okolnostmi, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé charakteristikou trhů, na nichž bude příjemce podpory působit.
(142)
Komise poukazuje na to, že podnik HGAA obdržel státní podpory ve výši 3,15 miliardy EUR ve formě kapitálu a záruk na aktiva a ve výši 1,35 miliardy EUR ve formě záruk likvidity a že v budoucnosti možná obdrží pro účely procesu likvidace ještě další státní podpory ve výši až 5,4 miliardy EUR ve formě kapitálu a 3,3 miliardy EUR ve formě likvidity.
(143)
Celková částka podpory v kapitálu a zárukách na aktiva činí 8,55 miliardy EUR a odpovídá částce cca 26 % rizikově vážených aktiv podniku HGAA, která k 31. prosinci 2008 činila 32,8 miliardy EUR. Částka udělené podpory je tudíž velmi vysoká a vyžaduje odpovídající opatření.
(144)
Podle 35. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci by měla strukturální opatření jako například odprodeje podporovat vstup soutěžitelů na trh, současně by však měla stanovit, že odchod proběhne v zájmu finanční stability v přiměřené době.
(145)
Komise konstatuje, že plán likvidace stanovuje řízenou likvidaci, po které podnik HGAA nejpozději dne 30. června 2015 již nebude aktivním aktérem na trzích, ale bude již jen uskutečňovat obchodování, pro které se do té doby nenajde žádný kupec.
(146)
Pokud jde o další činnost subjektů SEE až do jejich prodeje, poskytlo Rakousko celou řadu závazků pro nové obchodování těchto podniků, s jejichž pomocí mají být v době do jejich prodeje omezována možná narušení hospodářské soutěže.
(147)
V této souvislosti hodnotí Komise pozitivně zejména omezení pro nové obchodování, k nimž se Rakousko a podnik HGAA zavázaly. Po zohlednění rizikových nákladů a nákladů financování by mělo být u nového obchodování docíleno výnosu minimálně […] % p.a. Tímto minimálním výnosem u nového obchodování bude zajištěno, že obchodovatelné subjekty nebudou razit cenovou politiku, která by byla v rozporu s hospodářskou soutěží, zároveň však přispějí k dlouhodobé životaschopnosti. V tomto smyslu se banka zavazuje k omezení doby platnosti nového obchodování, aby transformace splatnosti působila na ziskovost pouze v omezené míře. […] (44) […]. Pro […] Rakousko dále přislíbilo, že obchody znějící na […] budou omezeny na klienty s ratingem minimálně […] a celkovým objemem ve výši […] EUR. Tím se snižují rizika spojená s oslabením kurzu a rozsahem, v jakém banka v tomto segmentu trhu působí. Stručně řečeno slouží obě tato omezení k zajištění dlouhodobé ziskovosti a k omezení konkurenceschopnosti dotčených podniků.
(148)
Jako pozitivní hodnotí Komise dále závazky zlepšeného řízení rizik, zejména to, že všechny rizikové položky v hodnotě vyšší než […] EUR ročně budou nově oceněny a retailové obchody a obchody v oblasti veřejných financí budou prováděny pouze s klienty, jejichž rating bude minimálně […] (45). Tyto závazky zajišťují, že obchody budou vedeny obezřetně a dotčené podniky se nebudou řídit žádnými strategiemi riskantních obchodů. Obchody budou vedeny tak, aby bylo dosaženo vyváženého poměru mezi nezbytnou ziskovostí a patřičnou kontrolou rizik. Současně bude pomocí závazků vyloučena agresivní strategie expanze na trhu.
(149)
Komise oceňuje pozitivně dvojí účel závazků vyjádřených ve 147. a 148. bodě odůvodnění. Na jedné straně přispívají k tomu, že se zvyšují šance na odprodej, protože nejsou uskutečňovány žádné příliš riskantní obchody, a na druhou stranu snižují narušení hospodářské soutěže tím, že je omezováno agresivní chování a nové obchodování.
(150)
Podle plánu likvidace budou všechny obchodovatelné části podniku HGAA zlikvidovány nebo prodány. Rakousko rozhodně přislíbilo, že společnost HBA bude prodána do 30. června 2014 a síť SEE (jako celek nebo po částech) do 30. června 2015. Poté bude zastaveno nové obchodování a podnik HGAA trh opustí, protože veškeré činnosti budou buď zlikvidované, nebo budou transparentním způsobem prodány třetím osobám. Tento proces prodeje a likvidace přispívá výraznou měrou k omezení narušení hospodářské soutěže, která jsou způsobena podporou, protože podnik HGAA jako takový z trhu zmizí.
(151)
Podle názoru Komise ospravedlňuje stále nestabilní situace na finančních trzích, zejména v zemích SEE, skutečně dlouhou lhůtu (30. června 2015) pro prodej subjektů v těchto zemích. Komise konstatuje, že obchody v Rakousku byly již prodány, a že, pokud prodej nebude dokončen do 30. června 2014, budou zlikvidovány i tyto obchody.
(152)
Úhrnem Komise konstatuje, že se zbývající bilanční suma a rizikově vážená aktiva podniku HGAA sníží do roku 2017 zhruba o 85 % (pokud se prodej uskuteční podle plánu).
(153)
Navíc k těmto dalekosáhlým opatřením přislíbilo Rakousko, že zakáže odkazy na státní podporu pro účely reklamy a agresivní obchodní praktiky. Komise také vítá zákaz převzetí, který zajistí, že státní podpora nebude využita k převzetí soutěžitele, nýbrž bude sloužit svému stanovenému účelu, a sice k financování procesu likvidace.
(154)
Komise s politováním konstatuje, že Rakousko splnilo své závazky, které dalo v rámci rozhodnutí o záchraně z prosince 2012, jen zčásti. Nedodržení některých těchto závazků, které měly pouze omezené trvání, bude však podle názoru Komise vyváženo plným rozdělením a likvidací banky.
(155)
S přihlédnutím k závazkům a s ohledem na přiměřenost vlastního příspěvku a sdílení zátěže uvedené ve 122. až 138. bodě odůvodnění zastává Komise názor, že existují dostatečné záruky pro to, aby případná narušení hospodářské soutěže byla navzdory vysoké částce podpory poskytnuté podniku HGAA omezena.
ZÁVĚRY
(156)
S ohledem na závazky Rakouska dospěla Komise k závěru, že strategie likvidace je v souladu se sdělením o restrukturalizaci, podpora na likvidaci je omezena na nezbytné minimum a narušení hospodářské soutěže jsou udržována na co nejnižší úrovni. Tato podpora na likvidaci je tudíž podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpory představují následující opatření:
a)
rekapitalizace ve výši 900 milionů EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;
b)
rekapitalizace ve výši 450 milionů EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;
c)
záruky ve výši 1,35 miliardy EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;
d)
záruka na aktiva ve výši 100 milionů EUR;
e)
záruka na aktiva ve výši 200 milionů EUR;
f)
rekapitalizace ve výši 500 milionů EUR;
g)
státní záruka na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR;
h)
možný budoucí kapitál pro likvidaci podniku HGAA ve výši až 5,4 miliardy EUR;
i)
možná budoucí likvidita pro likvidaci podniku HGAA ve výši až 3,3 miliardy EUR.
2. Státní podpory uvedené v odstavci 1 jsou s ohledem na závazky uvedené v příloze slučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
Rakousko zaručuje, že plán likvidace, který byl předložen dne 29. června 2013 a doplněn dne 27. srpna 2013, včetně závazků uvedených v příloze, bude proveden v plném rozsahu.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.
V Bruselu dne 3. září 2013.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 3 päivänä syyskuuta 2013,
valtiontuesta SA.32554 (09/C)
Itävallan Hypo Group Alpe Adrialle myöntämä rakenneuudistustuki
(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5648)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2014/341/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
ja katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Joulukuussa 2008 Hypo Group Alpe Adria, jäljempänä ’HGAA’ tai ’pankki’, sai Itävallan tasavallalta 900 miljoonaa euroa ensisijaista (Tier 1) osakkuuspääomaa (Partizipationskapital (2)) Itävallan pankkeja koskevan hätäapuohjelman, jäljempänä ’pankkien hätäapuohjelma’, perusteella (3).
(2)
Itävalta toimitti HGAA:n elinkelpoisuutta koskevan suunnitelman komissiolle 29 päivänä huhtikuuta 2009.
(3)
Komissio aloitti 12 päivänä toukokuuta 2009 asiassa N 254/2009 antamallaan päätöksellä, jäljempänä ’vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (4), Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (5)22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun asetuksen N:o 659/1999 16 artiklan perusteella muodollisen tutkintamenettelyn ja esitti epäilyjä siitä, soveltuuko HGAA:n enemmistöosakkaalle BayernLB:lle joulukuussa 2008 Saksan myöntämä rakenneuudistustuki sisämarkkinoille. Samassa päätöksessä komissio esitti myös epäilyksen siitä, onko HGAA perimmiltään terve.
(4)
HGAA otettiin valtion haltuun 23 päivänä joulukuuta 2009. Tässä yhteydessä komissio hyväksyi väliaikaisesti useita tukitoimenpiteitä 23 päivänä joulukuuta 2009 antamallaan päätöksellä asioissa C 16/2009 ja N 698/2009 (6), jäljempänä ’joulukuun 2009 pelastamispäätös’, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella siihen asti, kunnes HGAA:lle esitetään uskottava rakenneuudistussuunnitelma. Samassa päätöksessä komissio laajensi muodollista tutkintamenettelyä Itävallan HGAA:n hyväksi myöntämiin lisätukitoimenpiteisiin.
(5)
Kesäkuun 22 päivänä päivänä 2010 komissio laajensi muodollista tutkintamenettelyä entisestään. Tämä johtui erityisesti HGAA:lle laaditun 16 päivänä huhtikuuta 2010 esitetyn muutetun rakenneuudistussuunnitelman puutteista, sillä siinä ei esitetty riittävällä tavalla, miten oli tarkoitus toteuttaa pankin elinkelpoisuuden palauttaminen, asianmukainen vastuunjako sekä riittävä kilpailun vääristymisen rajoittaminen. Komissio myös jatkoi valtuutusta tuelle, jonka se oli väliaikaisesti joulukuun 2009 pelastamispäätöksessä katsonut soveltuvan sisämarkkinoille siihen asti, kun se oli saattanut HGAA:n rakenneuudistusta koskevan tutkimuksensa päätökseen, jäljempänä ’vuoden 2010 jatkamispäätös’ (7).
(6)
Joulukuun 29 päivänä 2010 Itävalta ilmoitti 200 miljoonan euron suuruisesta lisätoimenpiteestä HGAA:n hyväksi omaisuuserien takauksen muodossa. Tämä tukitoimenpide hyväksyttiin komission 19 päivänä heinäkuuta 2011 asioissa SA.32172 (2011/NN) ja SA.32554 (2009/C) (8) antamalla päätöksellä, jäljempänä ’heinäkuun 2011 pelastamispäätös’.
(7)
Komissio ilmoitti 7 päivänä helmikuuta 2011 Itävallalle ja Saksalle, että HGAA:ta koskevan asian N 698/2009 (9) menettely erotettaisiin BayernLB:tä koskevasta asian C 16/2009 menettelystä. HGAA:ta koskeva tutkintamenettely rekisteröitiin tämän jälkeen asiatunnuksella SA.32554 (2009/C). Tämä päätös koskee ainoastaan asiaa SA.32554 (2009/C).
(8)
Itävalta esitti 21 päivänä huhtikuuta 2011 HGAA:ta koskevan uuden rakenneuudistussuunnitelman.
(9)
Joulukuun 3 päivänä 2012 Itävalta ilmoitti HGAA:n hyväksi toteutettavasta lisätoimenpiteestä, jossa HGAA:n pääomaa lisättiin Itävallan tasavallan kantaosakkeilla sekä valtion takaamilla, HGAA:n liikkeeseen laskemilla toissijaisilla velkainstrumenteilla. Ilmoitus sisälsi luettelon HGAA:n sitoumuksista. Nämä toimenpiteet hyväksyttiin väliaikaisesti komission 5 päivänä joulukuuta 2012 antamalla asiaa SA.32554 (2009/C) (10) koskevalla päätöksellä, jäljempänä ’joulukuun 2012 pelastamispäätös’. Hyväksyntä annettiin muutamien Itävallan antamien sitoumusten perusteella. Itävalta kuitenkin noudatti näitä sitoumuksia vain osittain.
(10)
Itävalta nosti 5 päivänä lokakuuta 2012 kumoamiskanteen, joka koski komission 25 päivänä heinäkuuta 2012 asiassa SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) antamaa päätöstä (joka myöhemmin peruttiin ja korvattiin komission 5 päivänä helmikuuta 2013 (12) antamalla päätöksellä), joka koski BayernLB:tä, jäljempänä ’BayernLB-päätös’.
(11)
Yksityiskohtaisempia kuvauksia menettelystä löytyy vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, joulukuun 2009 pelastamispäätöksestä, vuoden 2010 jatkamispäätöksestä, heinäkuun 2011 pelastamispäätöksestä ja joulukuun 2012 pelastamispäätöksestä.
(12)
HGAA:lle laadittuja eri rakenneuudistussuunnitelmia ja niihin tehtyjä muutoksia käsiteltiin useissa Itävallan viranomaisten ja komission yksiköiden välisissä kokouksissa, puhelinneuvotteluissa ja muussa tiedonvaihdossa heinäkuun 2010 ja elokuun 2013 välisenä aikana.
(13)
Itävalta ilmoitti 29 päivänä kesäkuuta 2013 rakenneuudistussuunnitelmasta, jossa varauduttiin HGAA:n likvidointiin ja jota täydennettiin 27 päivänä elokuuta 2013.
2. KUVAUS
2.1 TUENSAAJA
(14)
HGAA on kansainvälisesti toimiva finanssiryhmä, jonka pääkonttori sijaitsee Klagenfurtissa Kärntenin osavaltiossa, jossa sen pankki- ja rahoitusleasingtoimintaa, lakkautettava osa mukaan lukien, hallinnoi ja ohjaa Hypo Alpe Adria Bank-International, jäljempänä ’HBInt’. HBInt hoitaa HGAA:n tytäryhtiöiden keskitetyt konsernitoiminnot, kuten konsernihallinnon, konsernin laskentatoimen, kokonaisvaltaisen riskienhallinnan, juridiset asiat ja säännösten noudattamisen, maksuvalmiuden hallinnan, arvopapereiden liikkeeseen laskun ja jälleenrahoituksen.
(15)
Vuoden 2012 lopussa HGAA:n taseen loppusumma oli 33,8 miljardia euroa ja riskipainotetut omaisuuserät noin 21 miljardia euroa.
(16)
HGAA on Itävallan tasavallan sataprosenttisessa omistuksessa (13).
(17)
Joulukuun 31 päivänä 2008 HGAA:lla oli pankki- ja/tai rahoitusleasingtoimintaa harjoittavia tytäryhtiöitä 12 maassa: Itävallassa, Sloveniassa, Italiassa, Saksassa, Unkarissa, Bulgariassa, Kroatiassa, Serbiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Montenegrossa, Ukrainassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa.
(18)
Nykyään HGAA toimii Itävallassa HBA:n kanssa. Se toimii myös Sloveniassa (HBS:n ja leasingyhtiö HLS:n kanssa), Kroatiassa (HBC:n sekä integroituneen leasingyhtiö HAALC:n kanssa), Bosnia ja Hertsegovinassa (pankkiyksikköjen HBFBiH:n ja - Serbitasavallassa - HBRS:n, mukaan lukien leasingyhtiö HLRS:n, kanssa), Serbiassa (HBSE:n kanssa) ja Montenegrossa (HBM:n kanssa), jäljempänä yhdessä ’Kaakkois-Euroopan maat’.
(19)
Monia pankin omistamia teollisuusosuuksia ja rahoitusalalla toimivia tytäryhtiöitä koskeva lakkauttamisprosessi on aloitettu. Italialainen HBI lopetti uuden liiketoiminnan 1 päivään heinäkuuta 2013 mennessä. Muut lakkautettavat tytäryhtiöt ovat kroatialainen leasingyhtiö (HLC) ja kroatialainen siirretyistä pankkiomaisuuseristä peräisin oleva lakkautettava yksikkö (H-ABDUCO), itävaltalainen leasingyhtiö (HLA), saksalainen leasingyhtiö (HLG), Montenegrossa sijaitsevat leasingyhtiö (HLM) ja siirretyistä pankkiomaisuuseristä peräisin oleva lakkautettava yksikkö (HDM), leasingtoiminta Unkarissa (HLHU), leasingtoiminta Bulgariassa (HLBG), leasingtoiminta entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa (HLMK), leasingtoiminta Ukrainassa (HLUA), Bosnia ja Hertsegovinassa sijaitsevat leasingyhtiö HETABiH ja siirretyistä pankkiomaisuuseristä peräisin oleva lakkautettava yksikkö (BORA), HLSE ja HRSE Serbiassa sekä Sloveniassa TCK ja TCV, jotka ovat siirrettyihin pankki- ja leasingtoimintoihin perustuvia yksikköjä, ja HLI Italiassa (14). Liechtensteinissa sijaitseva Alpe Adria Privatbank on jo likvidoitu.
(20)
Seuraavat johdanto-osan kappaleet sisältävät tiivistelmän kaikista edelleen toiminnassa olevista yksiköistä.
(21)
Itävaltalainen tytäryhtiö HBA toimii vähittäismyyntisegmentillä ja tarjoavat palveluja yritys- ja institutionaalisille asiakkaille. Se tarjoaa kaikkia yleispankkitoiminnassa tavanomaisia palveluja. HBA:lla, jonka alueellinen painopiste on Kärntenin osavaltiossa ja jolla on konttorit Wienissä ja Salzburgissa, on kansallisista markkinoista alle […] (15) prosentin osuus omaisuuserissä mitattuna ja […] prosentin osuus talletuksina.
(22)
a konserni on läsnä HBS-pankin ominaisuudessa (jonka markkinaosuus on noin […] prosenttia omaisuuserissä mitattuna ja […] prosenttia talletuksina). Leasingyhtiö HLS taas keskittyy vaihteleviin ja valikoituihin kiinteisiin leasingtoimintoihin.
(23)
Kroatialainen HBC on yleispankki (jonka markkinaosuus on noin […] prosenttia omaisuuserissä mitattuna, […] prosenttia talletuksina). HAALC toimii leasingsektorilla ja sen markkinaosuus on noin […] prosenttia uudessa rahoitusvolyymissa mitattuna.
(24)
Bosnia ja Hertsegovinassa toimii kaksi eri pankkia: HBRS Serbitasavallassa (jonka markkinaosuus on noin […] prosenttia omaisuuserissä mitattuna ja […] prosenttia talletuksina) sekä HBFBiH Bosnia ja Hertsegovinan federaatiossa (jonka markkinaosuus on noin […] prosenttia omaisuuserissä mitattuna). HBRS:n omistaman leasingyhtiö HLRS:n markkinaosuus on noin […] prosenttia uudesta rahoitusvolyymista.
(25)
Montenegrossa sijaitsevan HBM:n markkinaosuus on […] prosenttia omaisuuserissä mitattuna. Pankin tuottaman leasingliiketoiminnan markkinaosuus on […] prosenttia.
(26)
Serbialainen HBSE keskittyy yksityis- ja yrityssegmentteihin (markkinaosuus noin […] prosenttia omaisuuserissä mitattuna ja […] prosenttia talletuksina).
2.2 TUKITOIMENPITEET
Joulukuu 2008 - BayernLB:n toimenpiteet ja Itävallan pankkeja koskevan hätäapupaketin mukaiset valtion toimenpiteet
(27)
Vuonna 2008 HGAA sai tukea silloiselta osakkeenomistajaltaan BayernLB:ltä sekä Itävallan tasavallalta.
-
Joulukuussa 2008 HGAA sai 700 miljoonaa euroa silloiselta enemmistöosakkaaltaan BayernLB:ltä, joka itse oli saanut saman kuun aikana valtiontukea Baijerin osavaltiolta.
-
Joulukuun 29 päivänä 2008 HGAA sai 900 miljoonaa euroa (Tier 1 -osakkuuspääomaa) Itävallan tasavallalta sekä 1,35 miljardia euroa maksuvalmiustakauksia joukkovelkakirjalainoihin pankkien hätäapuohjelman perusteella.
Joulukuu 2009 - Valtion pääomitus ja takaukset
(28)
Kun HGAA otettiin valtion haltuun, sille myönnettiin seuraavat tukitoimenpiteet:
-
Itävallan väliaikainen 100 miljoonan euron suuruinen omaisuuserien takaus osana pankkeja koskevaa hätäapuohjelmaa vaikeuksissa olevia pankkeja koskevien edellytysten mukaisesti,
-
Itävallan 450 miljoonan euron suuruinen pääomitus osana pankkeja koskevaa hätäapuohjelmaa vaikeuksissa olevia pankkeja koskevien edellytysten mukaisesti.
Tammikuu 2011 - Omaisuuserien takaus
(29)
Alaskirjausten lisätarpeen vuoksi Itävalta myönsi HGAA:lle 200 miljoonan euron suuruisen omaisuuserien takauksen ajanjaksolle 31 päivästä joulukuuta 201030 päivään kesäkuuta 2013.
Joulukuu 2012 - Valtion pääomitus ja takaus
(30)
Itävallan valvontaviranomaisen tekemän päätöksen myötä HGAA:n oli parannettava vakavaraisuussuhdettaan 12,04 prosenttiin 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä. Tätä tarkoitusta varten HGAA sai Itävallan viranomaisilta
-
500 miljoonan euron pääoman korotuksen osakkeiden muodossa ja
-
nimellisarvoltaan 1 miljardin euron valtiontakauksen toissijaisille Tier 2 -pääomainstrumenteille.
(31)
Yksityiskohtaisempia kuvauksia pankista ja tähän mennessä myönnetyistä tukitoimista löytyy menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 17-19 kappaleesta, joulukuun 2009 pelastamispäätöksen johdanto-osan 13-15 ja 27-40 kappaleesta, heinäkuun 2011 pelastamispäätöksen johdanto-osan 15-19 kappaleesta ja joulukuun 2012 pelastamispäätöksen johdanto-osan 10-12 kappaleesta.
2.3 TOISTAISEKSI MYÖNTÄMÄTTÖMÄT LISÄTUKITOIMENPITEET
(32)
Rakenneuudistussuunnitelma ennustaa lakkautettavan yksikön lisäpääoman tarpeen vuosina 2013-2017 olevan noin 2,6 miljardia euroa perusskenaariossa, 4,7 miljardia euroa pessimistisessä skenaariossa ja 5,4 miljardia euroa stressiskenaariossa. Mikäli pääoma toimitetaan likvidissä muodossa, HGAA:n maksuvalmiuden lisätarve vuoteen 2017 saakka olisi noin 2,5 miljardia euroa perusskenaariossa. Pessimistisessä stressiskenaariossa sen arvioidaan nousevan 3,3 miljardiin euroon. (Mikäli toimenpiteitä ei myönnetä likvidissä muodossa, voi maksuvalmiutta parantavien toimenpiteiden vaatima määrä olla suurempi.)
(33)
Itävalta on varotoimenpiteenä hakenut komission hyväksyntää valtion tukitoimenpiteille, jotka voivat olla tarpeen mahdollisten lisäpääoma- tai -maksuvalmiustarpeiden täyttämiseksi joko sääntelyvaatimusten tyydyttämisen tai tappioiden kattamisen osalta. Myönnetyn pääoman määrää rajoitetaan sääntelyn mukaisten vähimmäispääomavaatimusten mukaisesti. Vaatimusten on oltava toimivaltaisen valvontaviranomaisen vahvistamia.
2.4 HGAA:N ENTISTEN OSAKKEENOMISTAJIEN OSALLISTUMINEN
(34)
Ennen kansallistamistaan HGAA oli seuraavien tahojen omistuksessa: BayernLB (67,08 prosenttia), Kärntenin osavaltio Kärntner Landesholdingin kautta (12,42 prosenttia), Grazer Wechselseitige Versicherung AG, jäljempänä ’GRAWE’, (20,48 prosenttia) ja Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 prosenttia).
(35)
Kaikki omistajat luopuivat oikeuksistaan osakkeenomistajina myymällä osakkeensa Itävallalle symboliseen yhden euron hintaan.
(36)
BayernLB luopui kaikista osakkeenomistajan oikeuksistaan, HGAA:ssa oleva 300 miljoonan euron lisäpääoma (Tier 2) mukaan lukien, ja vapautti HGAA:n velvollisuudesta maksaa takaisin 525 miljoonaa euroa aikaisemmin myönnettyjä luottoja (16).
(37)
Varmistaakseen HGAA:n maksuvalmiuden BayernLB uusi joulukuussa 2009 päättyneen […] euron suuruisen luottosopimuksen. Lisäksi sovittiin, että BayernLB:n HGAA:lle antama […] euron konsernin sisäinen rahoitus pysyisi HGAA:n hallussa 31 päivään joulukuuta 2013 asti. Vuodelle 2014 BayernLB jättäisi HGAA:han rahoitusta […] euron verran, ja vuodelle 2015 […] euron verran. Itävalta on taannut edellä mainitut summat siltä varalta, että HGAA jaetaan osiin tai siihen kohdistuu jokin vastaava taloudellinen toimenpide, joka ei varmista HGAA:n elinkelpoisuutta (17).
(38)
Vuonna 2008 BayernLB oli jo lisännyt HGAA:han 700 miljoonaa euroa pääomaa, joka on sittemmin jo kulunut loppuun, koska se käytettiin tappioiden kattamiseen.
(39)
GRAWE merkitsi 30 miljoonan euron arvosta ei-muunnettavissa olevaa Tier 1 -osakkuuspääomaa 6 prosentin vuotuisella osingolla vuoden 2013 alusta alkaen voittojen varalta. Itävallan tasavallan 30 päivänä toukokuuta 2011 tekemän päätöksen perusteella tuon pääoman nimellinen summa on laskenut 9 miljoonaan euroon tappion jakamisen seurauksena (Kapitalschnitt).
(40)
GRAWE osallistui myös maksuvalmiuden varmistamiseen 100 miljoonalla eurolla 31 päivään joulukuuta 2013 asti. Maksuvalmiudella oli täysimittainen vakuus (50 miljoonaa euroa itävaltalaisia katettuja joukkolainoja ja 50 miljoonaa euroa muita omaisuuseriä, joilla voidaan laskea liikkeeseen katettuja joukkolainoja).
(41)
Kärntenin osavaltio osallistui pelastusoperaatioon joulukuussa 2009 vahvistamalla
-
pääomaa 200 miljoonalla eurolla, joka suoritettiin kahdessa osassa: Kärntenin osavaltio muunsi 50 miljoonaa euroa Tier 2 -pääomaa noin 31 miljoonaksi euroksi Tier 1 -osakkuuspääomaa ja lisäsi pääomaa 150 miljoonalla eurolla osakkuuspääoman muodossa. Osakkuuspääomaan sisältyy voittosidonnainen 6 prosentin osinko, joka oli määrä maksaa ensimmäisen kerran tilikaudella 2013. Alun perin pääomaan lisätty yhteensä 181 miljoonan euron suuruinen osakkuuspääoma on sillä välin laskenut noin 55 miljoonaan euroon pääoman leikkauksen (Kapitalschnitt) vuoksi;
-
Kärntenin osavaltion olemassa olleiden liikesuhteiden yhteydessä suorittamat noin 200 miljoonan euron suuruiset maksuvalmiustoimenpiteet.
(42)
Seuraava taulukko sisältää tiivistelmän HGAA:lle kohdennetuista osakkuuspääoman alkuperäismäärästä (kaikki HBInt:iin) ja sen nykyisestä määrästä. On syytä muistaa, että osakkuuspääomalla ei ole äänivaltaa. Itävallan tasavalta omistaa kaikki osakkeet, joilla on äänivaltaa.
Taulukko 1
Osakkuuspääoma; tiivistelmä
Vanhojen osakkeenomistajien osakkuuspääoma
Alkuperäinen summa (euroina)
Pääomanvähennyksen ja muiden toimenpiteiden (muuntaminen jne.) jälkeen
GRAWE
30 000 000
9 170 369
Kärntenin osavaltio
30 772 982
9 406 653
Kärntenin osavaltio
150 000 000
45 851 845
Välisumma
210 772 982
64 428 867
Itävallan tasavalta
900 000 000
275 111 073
Yhteensä
1 110 772 982
339 539 940
(43)
HGAA osti takaisin useita hybridi- ja muita pääomainstrumentteja huomattavasti niiden nimellisarvoa alemmalla hinnalla tai perui ne kokonaan kasvattaen näin pääomapohjaansa: Huhtikuussa 2012 HGAA toteutti liiketoimen, joka johti 153 miljoonan euron Tier 1 -varojen lisäykseen. Elokuussa 2012 HGAA perui joitakin hybridi-instrumentteja ja loi näin 23,5 miljoonaa euroa lisää pääomaa. Joulukuussa 2012 HGAA:n tarjous ostaa takaisin muita pääomainstrumentteja johti […] euron satunnaiseen voittoon.
(44)
Lisäksi omien varojen instrumenttien (osakkuuspääoma- ja muut hybridipääomainstrumentit) omistajille ei jaettu voitosta riippuvaisia osinkoja tai kuponkeja HGAA:n tappioiden vuoksi. Vuosien 2009 ja 2010 osalta HGAA saattoi siis pitää yli […] euroa.
2.5 HGAA:N ONGELMIEN SYYT
(45)
HGAA:n ongelmat aiheutuivat pääosin aggressiivisesta kasvustrategiasta, joka perustui edulliseen valtion takaamaan rahoitukseen.
(46)
HGAA laski voimakkaasti sen varaan, että Kaakkois-Euroopan maat kasvavat ja saavuttavat normit (kiinniotto) nopeasti. Pankki aloitti erityisesti vuosina 2000-2007 toiminnan monilla uusilla markkinoilla. Tämän seurauksena HGAA:n 9,8 miljardin euron tase 31 päivänä joulukuuta 2002 oli kasvanut 43,3 miljardiin euroon 31 päivään joulukuuta 2008 mennessä.
Taulukko 2
HGAA:n maa- ja toimialakohtainen laajentuminen
(47)
Laajentumisstrategian mahdollistivat HGAA:lle suotuisat Kärntenin osavaltion takauksiin (Ausfallshaftung) perustuvat rahoituskulut, jotka kasvoivat 4,9 miljardista eurosta 20,7 miljardiin euroon 31 päivän joulukuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisenä aikana. Edullisen rahoituksen saatavuus sai HGAA:n laiminlyömään paikallisten talletusten luomisen.
(48)
Taseen nopea laajeneminen Kaakkois-Euroopan maissa yhdistettynä edulliseen valtion takaamaan rahoitukseen tuotti voittoa lyhyellä aikavälillä. Vuosina 2002-2006 HGAA teki voittoa jokaisena vuonna vuotta 2004 lukuun ottamatta. Liiketoimintamalli kätki kuitenkin taustalla olevat omaisuuserien laadun heikkenemiseen ja jälleenrahoitukseen liittyvät riskit ja sai pankin laiminlyömään tarkistukset ja sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan menetelmien kehittämisen, joita olisi tarvittu selviytymiseen niistä tarpeista, jotka olivat muuttuneet HGAA:n laajentumisen jälkeen. Liiketoimintavolyymin kasvattamisen ohjatessa pankin strategiaa ja saaden sen ottamaan suuria riskejä erityisesti kiinteistö- ja matkailusektorin hankkeissa pankin taloudelliset ja liiketoimintariskit arvioitiin johdonmukaisesti väärin. Riittävien valvontamekanismien puute altisti pankin myös petoksille, mikä johti useisiin rikostutkintoihin. Ajan kuluessa HGAA:n salkkua alkoi vaivata - osin puutteellisten vakuuksien vuoksi - maksamatta jääneiden lainojen suuri osuus. Monissa tapauksissa vakuuden myyminen osoittautui vaikeaksi tai mahdottomaksi ja edellytti näin suuria alaskirjauksia.
(49)
Pankki altisti itsensä myös muille takaisinmaksuriskeille myöntämällä huomattavan osan vähittäisasiakkaille ja pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ’pk-yritykset’, Kaakkois-Euroopassa antamistaan lainoista euroina tai Sveitsin frangeina. Erityisesti Sveitsin frangin arvon noustua suhteessa paikallisiin valuuttoihin nämä riskit ovat osin toteutuneet.
(50)
Kun otetaan huomioon pankin kohdeasiakaskunta ja omaisuussalkku, pankki toimi riittämättömän pääoman turvin, vaikkakin silloisen sääntelyn rajoissa. Tästä tuli ongelma miltei välittömästi sen jälkeen, kun onni kääntyi. Komissiolle toimitetun likvidaatiosuunnitelman sisältämä laskelma osoittaa, että ilman tukitoimenpiteitä pankin pääomasuhde olisi vuodesta 2013 ollut negatiivinen niin Tier 1:n […] kuin omien varojen […] osalta. Laskelma on kuvitteellinen siltä osin, kun pankin dramaattiselle saneeraukselle tai likvidaatiolle olisi ollut tarvetta jo aikaisemmin. Itävallan mukaan likvidaatiolla olisi ollut vaikutusta koko Itävallan taloudelliseen vakauteen, mikä johtui erityisesti Kärntenin osavaltion vastuulleen ottamista velkatakauksista, jotka olisivat saattaneet tällaisessa tilanteessa langeta maksettaviksi, mutta myös niiden Kaakkois-Euroopan maiden taloudelliseen vakauteen, joissa HGAA:lla on merkittävä markkinaosuus.
(51)
Pankki havaitsi liiketoimintamallinsa toimimattomuuden liian myöhään ja reagoi siihen liian hitaasti, osin konsernin monimutkaisen rakenteen ja suuren ja monimuotoisen organisaation johtamisen vaikeuden vuoksi.
(52)
Vielä […] alkupuolella uuteen liiketoimintaan liittyvien omaisuuserien laatu oli edelleen ongelmallinen ja marginaalit riittämättömiä asianmukaiset riskit ja pääomakulut huomioon ottaen.
(53)
Aikaisemmin toimitetut rakenneuudistussuunnitelmat eivät todistaneet HGAA:n elinkelpoisuutta itsenäisenä pankkina.
(54)
Lisäksi niissä Itävallan toimittamissa tiedoissa, joihin tämä päätös perustuu (18), rakenneuudistussuunnitelmien perusskenaariot esittävät konsernin tuloksen olevan negatiivinen vuosina 2013-2017 samalla, kun ne asettavat lisäpääoman tarpeen […] euroon. Jopa ”Management-Szenario”, jonka sisältämät toimenpiteet eivät ole riittäviä rajoittamaan potentiaalista kilpailun vääristymistä, esittää paluuta ([…] suuruiseen) kohtuulliseen kannattavuuteen vasta vuonna 2017 ja tappioita ennen sitä. Kyseinen ennuste ei myöskään sisällä arviota takausten pidentämisestä mahdollisesti aiheutuvista kustannuksista vuoden 2013 jälkeiselle ajalle.
2.6 SITOUMUSTEN OSITTAINEN NOUDATTAMINEN
(55)
Joulukuun 2012 pelastamispäätöksessä komissio hyväksyi Itävallan ilmoittamat toimenpiteet jäsenvaltion antamien tiettyjen sitoumusten valossa. Sitoumusten oli tarkoitus varmistaa, että kilpailun vääristymistä rajoitetaan mahdollisimman paljon. Sitoumusten tavoite oli rajoittaa pankin liiketoimia muun muassa tuottotason, asiakkaiden riskikategorioiden ja maturiteettien osalta ja siten rajoittaa riskikäyttäytymistä ja näin ollen liiketoiminnan laajentamista kilpailijoiden vahingoksi.
(56)
Tammikuussa 2013 Itävalta ilmoitti komissiolle, että pankki ei kykenisi noudattamaan kaikkia kyseisiä sitoumuksia tytäryhtiöidensä osalta taloudellisten syiden vuoksi. Itävalta viittasi erityisesti valuuttalainarajoituksiin, julkista rahoitusta koskeviin rajoituksiin sekä rajoituksiin, jotka koskivat yrityslainasitoumuksia, joita oli myönnetty asiakkaille, joiden luottoluokitus oli vähintään […], joita ei Itävallan mukaan voitu toteuttaa Kaakkois-Euroopan maissa. HBA:n osalta viitattiin rajoitukseen, jonka mukaan julkisen rahoituksen sopimuksia koskeva enimmäismäärä olisi […].
3. LIKVIDAATIOSUUNNITELMA
(57)
Itävalta toimitti 29 päivänä kesäkuuta 2013 likvidaatiosuunnitelman, jonka mukaan HGAA likvidoidaan järjestelmällisesti sen ajan kuluessa, mikä on tarpeen potentiaalisesti elinkelpoisten omaisuuserien myymiseksi. Jäljelle jäävät osuudet lopetettaisiin ajan kuluessa.
(58)
Likvidaatiosuunnitelman mukaan HGAA:n taseen suuruus laskee 85 prosenttia 43,3 miljardista eurosta 6,56 miljardiin euroon vuosina 2008-2017. Saman ajanjakson kuluessa sen riskipainotetut omaisuuserät laskevat 85 prosenttia vuoden 2008 lopun 32,8 miljardista eurosta 4,75 miljardiin euroon.
(59)
Likvidaatiosuunnitelmassa esitellään likvidaation täytäntöön panemiseksi strategia pankin kolmelle jäljellä olevalle osalle eli i) itävaltalaiselle pankille (HBA), ii) Kaakkois-Euroopan verkostolle ja iii) lakkautettavalle osalle.
(60)
Likvidaatioprosessia ohjataan konsernin keskushallinnon kautta. Keskushallinnossa on jo toteutettu useita kehitystoimenpiteitä, jotka liittyvät muun muassa riskienhallintaan, raportoimiseen, vakuuksien arvostamiseen ja luokituksia koskeviin menetelmiin (19).
(61)
Yleisellä tasolla likvidaatiosuunnitelmassa painotetaan HBA:n jo aloitetun myymisen saattamista päätökseen ja Kaakkois-Euroopan verkoston houkuttelevuuden lisäämistä. Jälkimmäisen tavoitteena on mahdollistaa kaikkien Kaakkois-Euroopan yksiköiden myynti 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä. Tätä tarkoitusta varten Itävalta on antanut useita uutta liiketoimintaa koskevia sitoumuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa riittävä riskien ja kannattavuuden tasapaino siihen asti, kunnes Kaakkois-Euroopan yksiköt saadaan myytyä.
(62)
Tarkemmin sanoen HGAA tulee käytännössä myöntämään yksityisasiakkaille ainoastaan uusia kiinnelainoja, joiden luototusaste on […] prosenttia tai korkeampi, sisäisen rahoituksen kustannusmatriisi tulee olemaan yhteismitallinen kulloinkin kyseessä olevan konttorin tai tytäryhtiön rahoitustilanteen kanssa ja […] tullaan, muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta, myöntämään asiakkaille ainoastaan siinä tapauksessa, että kyseisellä asiakkaalla on […].
HBA:N MYYNTI
(63)
Toukokuun 31 päivänä 2013 allekirjoitettiin sopimus kaikkien HBA:n osakkeiden myynnistä Anadi Financial Holdings Pte. Ltd:n kanssa. Myynti odotetaan tällä hetkellä saatavan päätökseen ennen 31 päivää joulukuuta 2013 (20).
(64)
Myynnin päättämiseen asti HBA jatkaa toimintaansa Kärntenin osavaltiossa toimivana paikallisena pankkina, jolla on konttorit Wienissä ja Salzburgissa. Pankin kokoa on jo pienennetty huomattavasti, ja yksi 1,99 miljardin euron arvoinen ongelmallinen salkku pilkottiin ennen 31 päivää joulukuuta 2011. HBA:n tase 31 päivänä joulukuuta 2012 oli 4,15 miljardia euroa (31 päivänä joulukuuta 2008 se oli 7,05 miljardia euroa).
KAAKKOIS-EUROOPAN VERKOSTO
(65)
Kaakkois-Euroopan verkoston liiketoimintaa on jo supistettu huomattavasti keskittymällä ydinmarkkinoihin ja ydinosaamiseen Sloveniassa, Kroatiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Serbiassa ja Montenegrossa. Lisäksi mainituissa maissa toiminnassa olevia yksiköitä avustettiin 2,4 miljardin euron salkun pilkkomisella. Toisen […] euron arvoisen salkun pilkkomisen on suunniteltu tapahtuvan vuonna 2013, kun toimenpide on saanut paikallisten valvontaviranomaisten hyväksynnän. Koko Kaakkois-Euroopan verkoston taseen suuruus oli 10,11 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012. Se tulee laskemaan edelleen alle […] euroon, kun suunnitellun lisäsalkun siirto on saatu päätökseen, jolloin sen suuruus tulee olemaan noin […] prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2008 päivätyn taseen suuruudesta (14,8 miljardia euroa).
(66)
Kaakkois-Euroopan maissa toimivien yksiköiden liiketoimintastrategiaa on myös muutettu niiden myyntikelpoisuuden parantamiseksi niin, että ne keskittyvät pienen mittakaavan yritys- ja vähittäispankkiasiakkaisiin sekä pk-yrityksiin. Myös yksiköiden rahoitusstrategia on uudistumassa paikallisten yksikköjen siirtäessä painopistettä paikalliseen rahoitukseen sen sijaan, että ne turvautuisivat liikaa konsernin toimittamaan rahoitukseen. Uusi liiketoiminta on jo nyt kokonaan paikallisesti rahoitettua.
(67)
Sloveniassa pankkitoiminta keskittyy […] ja […] asiakkaisiin […] tavoitteenaan […]. […] vähennetään merkittävästi suunnitellulla poistumisella […] pankin pysyessä aktiivisena […].
(68)
Kroatiassa pankki aikoo laajentaa […] tavoitteenaan […]. […] osalta aikomus on keskittyä enemmän […]. […] painopiste on […] pienessä mittakaavassa.
(69)
Bosnia ja Hertsegovinassa painopiste siirtyy entistä enemmän […] yhdistettynä johdonmukaiseen […], parempaan […] ja […]. […] vähennetään, painopisteen pysyessä […].
(70)
Serbiassa painopiste on […] tavoitteen ollessa […] löytäminen. […] kohdalla painopiste on […] ja […]. […] pankki aikoo […] myös tulosta tekevien salkkujen osalta.
(71)
Montenegrossa […] keskittyy ja […] […].
(72)
Kaakkois-Euroopan pankkien painopistealueissa ja liiketoimintastrategioissa toteutettavien muutosten tavoite on lisätä yksikköjen myynnin todennäköisyyttä ajan kuluessa. Likvidaatiosuunnitelman mukaan Kaakkois-Euroopan verkosto myydään yhtenä kokonaisuutena tai osina 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä. Kauppa tai kaupat toteutetaan avoimella ja läpinäkyvällä myynnillä, jossa ostajilla on mahdollisuus ostaa koko verkosto tai osia siitä.
(73)
Ne osat Kaakkois-Euroopan verkostoa, joita ei ole myyty 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä, lopettavat välittömästi uusien liiketoimintatoimeksiantojen vastaanoton ja siirretään lakkautettavaan yksikköön (21).
LAKKAUTETTAVA OSA
(74)
Lakkautettavan osan tarkoitus on ajaa kaikki lakkautettavat yksiköt ja salkut alas mahdollisimman nopeasti.
(75)
Italian toiminnot ovat jo alasajossa. Tavoitteena on ohjata järjestelmällistä lakkautusprosessia ja välttää samalla talletusten äkillistä pakoa (22).
(76)
Lakkautettava osa kattaa myös kaikki muut salkut, jotka on merkitty alasajettaviksi (mukaan lukien yksiköt, jotka ovat lopettaneet uuden liiketoiminnan, kuten entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Ukrainassa, Bulgariassa, Saksassa ja Unkarissa sijaitsevat tytäryhtiöt), sekä osuudet teollisuus- ja matkailuyrityksissä.
(77)
Lyhyesti voidaan todeta, että lakkautettavaan osaan lukeutuvat erityisesti:
i)
HBI,
ii)
osuudet yrityksissä (teollisuus ja turismi), jotka eivät ole strategisesti tärkeitä,
iii)
lakkautettavat osuudet finanssiyhtiöissä, a) HBInt:in salkku sekä nykyiset alasajettavat salkut ja eri taloudellisissa yksiköissä vielä olevat jälleenrahoitustoiminnot (erityisesti HBI:ssä ja Kaakkois-Euroopan maissa); b) salkut, jotka on siirretty pois joistakin tytäryhtiöistä, kuten HBI ja Kaakkois-Euroopan verkoston pankit tai leasingyhtiöt; c) lakkautettavat leasingyhtiöt,
iv)
Erillisyhtiöt Norica ja HBInt Credit Management (CM) (23).
(78)
Arvioitu kumulatiivinen pääomatarve vuoteen 2017 (joka johtuu pääasiassa myytävien yksikköjen kirjanpitoarvon alenemisesta, eri salkkuihin liittyvistä lisätappioista ja tarvittavasta jälleenrahoituksesta) nousee noin 2,6 miljardiin euroon perusskenaariossa ja jopa 5,4 miljardiin euroon pessimistisessä stressiskenaariossa. Likvidaatiosuunnitelmassa tehdään myös olettamuksia maksuvalmiuden lisätarpeen mukaan siitä, toimitetaanko pääoma rahana vai takauksena. Mikäli pääoma toimitetaan likvidissä muodossa, HGAA:n maksuvalmiuden lisätarve vuoteen 2017 saakka olisi noin 2,5 miljardia euroa perusskenaariossa. Pessimistisessä stressiskenaariossa sen arvioidaan nousevan 3,3 miljardiin euroon (24).
(79)
Koska Itävallan mukaan lakkautettavan osan kohdalla tutkitaan kuitenkin vielä eri vaihtoehtoja, arviot voivat vielä muuttua. Itävalta on muun muassa ilmoittanut tutkivansa vaihtoehtoa perustaa omaisuudenhoitoyhtiö, joka antaisi HGAA:lle mahdollisuuden siirtää lakkautettavat omaisuuserät kyseiseen yhtiöön, joka toimisi ilman pankkitoimilupaa. Tällainen siirto vaikuttaisi siihen ajankohtaan, jolloin pääoman tarve syntyy.
ITÄVALLAN ANTAMAT SITOUMUKSET
(80)
Itävalta on lupautunut varmistamaan, että 29 päivänä kesäkuuta 2013 toimitettu likvidaatiosuunnitelma, siinä muodossa kuin se oli viimeisimmän Itävallan 27 päivänä elokuuta 2013 ilmoittaman muokkauksen jälkeen, toteutetaan täysimittaisesti liitteessä esitetyt sitoumukset mukaan lukien ja mainitussa liitteessä olevan aikataulun mukaisesti.
4. PERUSTEET MENETTELYN ALOITTAMISELLE
(81)
Komissio muistuttaa, että se aloitti muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski HGAA:n rakenneuudistustuen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla, koska sillä oli aikaisemmin toimitettujen rakenneuudistussuunnitelmien perusteella vakavia epäilyjä siitä, kykeneekö HGAA palauttamaan pitkäaikaisen elinkelpoisuutensa. Komissio on myös esittänyt epäilyjä, jotka koskivat riittävän vastuunjaon varmistamista ja kilpailun vääristymisen riittävää rajoittamista.
(82)
Komissio on toistuvasti kyseenalaistanut HGAA:n kyvyn palauttaa elinkelpoisuutensa (25) ja esittänyt vakavia epäilyjä erityisesti liiketoimintamallista (26). Komissio on myös epäillyt HGAA:n kykyä korvata pääomaansa riittävästi, mihin elinkelpoiseksi katsottavan pankin edellytetään kykenevän (27). Komissio pyysi jo joulukuun 2009 pelastamispäätöksessään jäsenvaltiota harkitsemaan vaihtoehtoa, jossa pankki ajettaisiin alas (28).
(83)
Elinkelpoisuutta arvioidessaan komissio esitti epäilyjä, jotka liittyivät erityisesti rahoitusstrategiaan (29), omaisuuserien laatuun (30) ja sisäisiin valvontarakenteisiin (31). Joulukuun 2012 pelastamispäätöksen johdanto-osan 37 kappaleessa komissio esitti epäilyjä HGAA:n uuden liiketoiminnan laadusta.
(84)
Vastuunjaon osalta vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (32) ja joulukuun 2009 pelastamispäätöksessä (33) mainitaan BayernLB:n ja HGAA:n muiden entisten omistajien (GRAWE ja Kärntenin osavaltio) mahdollisesti puutteellinen vastuunjako. Vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 102 kappaleessa mainitaan HGAA:n hybridipääoman omistajien puutteellinen vastuunjako.
(85)
Vuoden 2010 jatkamispäätöksen johdanto-osan 41 kappaleessa kyseenalaistetaan se, onko Itävallan HGAA:han hätäapuohjelman ehtojen mukaisesti lisäämä pääoma riittävässä määrin korvattavissa ottaen huomioon, että Itävalta oli katsonut pankin olevan perimmiltään terve ja että pankki näin ollen hyötyi edullisemmista korvausmaksuista, kuin mitä se olisi ollut velvollinen maksamaan, jos sen olisi katsottu olevan vaikeuksissa oleva pankki.
(86)
Kilpailun vääristymisen osalta komissio epäili, Itävallan aikaisemmin toimittamien suunnitelmien perusteella, olivatko taseen suuruuden vähennykset riittäviä (34), ja peräänkuulutti toistuvasti toimenpiteitä, joilla puututtaisiin kilpailun vääristymiseen (35). Jatkuvasti kasvavan tuen määrän vuoksi komissio on toistuvasti vaatinut lisätoimenpiteitä, joilla puututtaisiin kilpailun vääristymiseen (36).
5. ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(87)
Komissio ei saanut asianomaisilta huomautuksia.
6. ITÄVALLAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(88)
Itävallan esittämät huomautukset koskevat pääosin BayernLB:lle myönnetyn takauksen käsittelyä komissiossa. Heinäkuun 25 päivänä 2012 antamassaan päätöksessä asiassa SA. 28487 (C16/2009) (37), joka koski BayernLB:lle myönnettyä rakenneuudistustukea, komissio päätteli, että Itävallan tasavallan myöntämä takaus 2,638 miljardin euron maksuvalmiudelle, jonka BayernLB vuoden 2009 pelastamisoperaation yhteydessä sopi jättävänsä HGAA:han, on BayernLB:lle myönnettyä valtiontukea, joka soveltuu sisämarkkinoille ja voidaan hyväksyä. Itävalta nosti 5 päivänä lokakuuta 2012 kyseistä päätöstä koskevan kumoamiskanteen (38) ja vetosi erityisesti siihen, että komissio ei ollut esittänyt syytä, miksi toimenpide tulisi katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, ja piti kiinni kannastaan, ettei toimenpide muodostanut BayernLB:n hyväksi myönnettyä tukea.
(89)
Itävalta sitoutuu varmistamaan, että liitteessä esitettyjä sitoumuksia noudatetaan kaikilta osin.
7. ARVIOINTI
Rakenneuudistustuen arvioinnissa on otettava huomioon kaikki HGAA:lle vuodesta 2008 myönnetyt tuet.
7.1 TUEN OLEMASSAOLO
(90)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(91)
Toimenpiteen luokittelu valtiontueksi edellyttää seuraavien ehtojen täyttymistä: i) toimenpide rahoitetaan valtion varoista; ii) se antaa tietyille yrityksille tai tuotannonaloille niitä suosivan edun; iii) etu on valikoiva ja iv) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kunkin ehdon tulee täyttyä ennen toimenpiteen luokittelua valtiontueksi.
(92)
Pankkeja koskevan hätäapuohjelman hyväksymisestä annetun päätöksen johdanto-osan 51-56 kappaleessa vahvistetaan, että kaikki ohjelman perusteella myönnetyt toimenpiteet luokitellaan valtiontueksi. Komissio myös muistuttaa, että se on jo vuoden 2009 pelastamispäätöksen johdanto-osan 48-53 kappaleessa, heinäkuun 2011 pelastamispäätöksen johdanto-osan 25 kappaleessa ja joulukuun 2012 pelastamispäätöksen johdanto-osan 16 kappaleessa näyttänyt toteen, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa mainitut ehdot täyttyvät kohdissa a) ja b) lueteltujen tukitoimenpiteiden osalta ja että kyseiset toimenpiteet katsotaan näin ollen valtiontueksi. Komissio pitäytyy kannassaan alla esitetyn mukaisesti.
a) Itävallan pankkeja koskevan hätäapuohjelman perusteella myöntämät toimenpiteet
(93)
Kaikki pankkeja koskevan hätäapuohjelman perusteella myönnetyt toimenpiteet - nimittäin 900 miljoonan euron pääomitus ja vuonna 2008 saadut 1,35 miljardin euron takaukset - ovat ohjelman hyväksymisestä annetun päätöksen johdanto-osan 51-56 kappaleen mukaisesti tukea.
b) Itävallan myöntämät lisätoimenpiteet
(94)
Pankkeja koskevan hätäapuohjelman ulkopuolella Itävalta on hyväksynyt 450 miljoonan euron pääomituksen, 100 miljoonan euron omaisuuserien takauksen (joka on sittemmin päätetty), 200 miljoonan euron omaisuuserien takauksen, 500 miljoonan euron pääoman lisäyksen osakkeiden muodossa ja nimellisarvoltaan 1 miljardin euron takauksen toissijaisille Tier 2 -pääomainstrumenteille.
(95)
Sekä pääoman lisäys että takaukset myönnettiin valtion varoista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Ne myönnettiin yhdelle yritykselle ja olivat näin ollen valikoivia. Ne myönnettiin ehdoilla, jotka eivät olisi HGAA:n saatavilla markkinoilla, eikä Itävalta kiistä tätä seikkaa. Koska HGAA on voimakkaalle kansainväliselle kilpailulle avoinna olevalla finanssisektorilla toimiva yritys, mikä tahansa HGAA:n valtion varoista saama etu on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan ja vääristämään kilpailua. Edellä mainitut perusteet mainittiin jo joulukuun 2012 pelastamispäätöksen johdanto-osan 16 kappaleessa ja vahvistetaan tässä päätöksessä.
c) BayernLB:n pääomitus
(96)
BayernLB itse sai pääomitusta Baijerin osavaltiolta vuonna 2008 ja käytti osan näistä varoista tytäryhtiönsä HGAA:n pääomittamiseen. BayernLB-päätöksen johdanto-osan 124 kappaleen mukaan Baijerin osavaltion myöntämä pääomitus luokitellaan kokonaisuudessaan tueksi BayernLB:lle. Koska tuen määrää yksittäisessä toimenpiteessä ei voida ottaa huomioon kahteen kertaan, komissio päättelee, että BayernLB:n toteuttamaa HGAA:n pääomitusta ei luokitella HGAA:n hyväksi myönnetyksi valtiontueksi. Lisäksi vaikuttaa siltä, että BayernLB:n HGAA:n pääomituksen aikaisen toiminnan tarkoituksena oli turvata BayernLB:n sijoitus tytäryhtiöönsä markkinatalousnäkökohtien mukaisesti ja että sen päätöstä pääomittaa HGAA:ta ei voida lukea jäsenvaltion vastuulle.
d) Ehdolliset tukitoimenpiteet
(97)
Itävalta hakee hyväksyntää tukitoimenpiteille, jotka täyttäisivät mahdollisesti syntyvät pääoma- ja maksuvalmiustarpeet, jotka voivat stressiskenaariossa nousta 5,4 miljardiin euroon pääoman osalta ja 3,3 miljardiin euroon maksuvalmiuden osalta. Edellä mainitut potentiaaliset HGAA:n lakkauttamista varten tulevaisuudessa myönnettävät tukitoimenpiteet annetaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista valtion varoista. Ne myönnetään yhdelle yritykselle, ja ovat näin ollen valikoivia. Koska ne myönnetään ehdoilla, jotka eivät olisi HGAA:n saatavilla markkinoilla, ne katsotaan eduksi. Koska HGAA on voimakkaalle kansainväliselle kilpailulle avoinna olevalla finanssisektorilla toimiva yritys, mikä tahansa HGAA:n valtion varoista saama etu on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan ja vääristämään kilpailua.
Tuen kokonaismäärää koskeva päätelmä
(98)
Itävallan pääoman vahvistamisen kautta HGAA:lle myöntämän tuen kokonaismäärä on 3,15 miljardia euroa (mukaan lukien 300 miljoonan euron suuruiset omaisuuserien takaukset, joilla on sama vaikutus kuin pääoman lisäyksellä). Tämä määrä vastaa noin 9,6:ta prosenttia HGAA:n riskipainotetuista omaisuuseristä vuonna 2008. HGAA on myös saanut yhteensä 1,35 miljardia euroa takauksina. Tämän lisäksi Itävalta on pyytänyt hyväksyntää potentiaalisille tukitoimenpiteille, jotka voivat olla tarpeen tulevaisuuden pääomatarpeiden kattamiseksi HGAA:n lakkauttamisessa ja jotka voivat stressiskenaariossa nousta 5,4 miljardiin euroon. Tämän johdosta tuen kokonaismäärä pääoman ja omaisuuserien takausten osalta nousisi 8,55 miljardiin euroon, joka vastaa 26:ta prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä. Itävalta on pyytänyt hyväksyntää myös 3,3 miljardin euron suuruisille maksuvalmiustoimenpiteille.
7.2 TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE
7.2.1 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltaminen
(99)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan valtiontuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, kun se myönnetään ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.
(100)
Vuoden 2010 alusta alkaen vaikuttaneesta talouden hitaasta elpymisestä huolimatta komissio katsoo, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun valtiontuen myöntämiselle asetetut vaatimukset täyttyvät edelleen, ottaen huomioon rahoitusmarkkinoilla yhä vallitsevan paineen. Komissio vahvisti tämän kannan hyväksyessään heinäkuussa 2013 komission tiedonannon valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä elokuuta 2013 (39).
(101)
Itävallan keskuspankki on jo aikaisemmin vahvistanut, että HGAA oli pankki, jolla oli systeeminen merkitys koko Itävallan ja Kaakkois-Euroopan rahamarkkinoille. Se myös toisti tämän kannan 3 päivänä joulukuuta 2012 päivätyssä kirjeessään. Ilman tukitoimenpiteitä valvontaviranomaiset olisivat saattaneet sulkea HGAA:n sen pääomavaatimusten rikkomusten vuoksi.
(102)
Sellaisen pankin sulkemisella, jolla jäsenvaltio katsoo olevan systeemistä merkitystä, kuten HGAA, voisi näissä olosuhteissa olla välitön vaikutus jäsenvaltion rahamarkkinoihin ja näin ollen myös koko talouteen. Rahoitusmarkkinoilla nykyisin vallitsevan herkän tilanteen vuoksi komissio perustaa edelleen arvionsa pankkisektorin valtiontukitoimenpiteistä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaan.
7.2.2 Tukitoimenpiteiden soveltuvuus sisämarkkinoille
(103)
Kaikki valtiontueksi katsotut toimenpiteet on tehty HGAA:n rakenneuudistuksen ja likvidaation yhteydessä. Komission tiedonannossa elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (40), jäljempänä ’rakenneuudistustiedonanto’, määritetään tämänhetkisessä kriisissä rahoituslaitoksille myönnettyihin rakenneuudistus- ja likvidaatiotukiin sovellettavat säännöt. Rakenneuudistustiedonannon mukaan rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen on tämänhetkisessä kriisissä ollakseen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuva i) johdettava pankin elinkelpoisuuden palautumiseen, ii) sisällettävä tuensaajan merkittävä oma osallistuminen (vastuunjako) ja varmistettava, että tuen määrä on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, ja iii) sisällettävä merkittäviä toimia, joilla rajoitetaan kilpailun vääristämistä.
Elinkelpoisuuden palautuminen
(104)
Kuten komissio on rakenneuudistustiedonannossa esittänyt, jäsenvaltion on toimitettava kattava rakenneuudistussuunnitelma, joka osoittaa, kuinka rahoituslaitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan ilman valtiontukea kohtuullisen ajan kuluessa ja enintään viiden vuoden kuluessa. Rakenneuudistustiedonannon 13 kohdan mukaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus saavutetaan, kun pankki kykenee kilpailemaan markkinoilla pääomasta omin voimin ja säädettyjen edellytysten mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten pankin on kyettävä vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan ja sen pääoman tuoton on oltava riskiprofiiliin nähden asianmukainen. Rakenneuudistustiedonannon 14 kohdan mukaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus edellyttää, että myönnetty valtiontuki maksetaan ajan myötä takaisin tai siitä maksetaan tavanomaisten markkinaehtojen mukainen korvaus. Tällä tavoin varmistetaan, että kaikenlainen valtion lisätuki lopetetaan.
(105)
HGAA:ta koskevista aikaisemmin toimitetuista rakenneuudistussuunnitelmista ei voitu päätellä, että koko konsernin elinkelpoisuuden palauttaminen olisi todennäköistä.
(106)
Lisäksi komissio toteaa, että Kärntenin osavaltion tarjoamista takauksista peräisin oleva edullinen rahoitus tulee ajan myötä loppumaan ja että Kaakkois-Euroopan talouksien nopea kiinniottoprosessi on pysähtynyt.
(107)
Tämän seurauksena pankki ei pysty korvaamaan pääomaansa riittävällä tavalla eikä maksamaan takaisin valtion pääomaa. Näin ollen se ei myöskään voi saavuttaa elinkelpoisuutta rakenneuudistusajan loppuun mennessä. Tämän vuoksi HGAA:n elinkelpoisuuden palauttaminen itsenäisenä pankkina ei näytä olevan mahdollista. Edellä mainitun perusteella komissio päättelee, että sen elinkelpoisuuden palauttamista koskevat epäilyt ovat ennallaan.
(108)
Kuten rakenneuudistustiedonannon 9 kohdassa mainitaan, rakenneuudistussuunnitelmaan olisi sisällettävä vertailu vaihtoehtoihin, joita ovat esimerkiksi yrityksen osien erottaminen tai sulautuminen toiseen pankkiin. Jos pankin elinkelpoisuutta ei voida palauttaa, rakenneuudistussuunnitelmassa olisi ilmoitettava, miten pankin likvidaatio voidaan järjestää asianmukaisesti. Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdan mukaan pankin järjestelmällistä likvidaatiota tai huutokauppaamista olisi aina harkittava, jos pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ei voida uskottavasti palauttaa.
(109)
Itävallan viranomaiset ovat toimittaneet likvidaatiosuunnitelman, joka sisältää asianmukaisen lakkauttamisstrategian. Toimitetussa suunnitelmassa esitetään toiminnassa olevien yksikköjen, itävaltalaisen HBA:n (josta on jo allekirjoitettu myyntisopimus) ja Kaakkois-Euroopan verkoston myyntiä avoimen menettelyn välityksellä kesäkuun 2015 loppuun mennessä. Kaikki jäljelle jäävät osat lakkautetaan hallitussa ja asianmukaisessa prosessissa. Tässä yhteydessä Itävalta sitoutuu siihen, ettei italialainen yksikkö HBI aloita uutta liiketoimintaa 1 päivästä heinäkuuta 2013 alkaen. Mikäli toiminnassa olevien Kaakkois-Euroopan yksikköjen myynti ei ole mahdollista 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä, myös ne lopettavat uuden liiketoiminnan ja lakkautetaan. Tämä seurauksena HGAA lakkaa olemasta aktiivinen yritys finanssisektorilla viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2015.
(110)
Toiminnassa olevien yksikköjen myynti toteutetaan rajoittamattomilla, läpinäkyvillä ja avoimilla menetelmillä, jotka antavat kaikille kiinnostuneille markkinaosapuolille mahdollisuuden tehdä yksiköistä tarjous. Tällaiset kilpailulliset menetelmät varmistavat, että paras tarjous on markkinahintainen eikä sisällä ostajalle annettavaa tukea (41). Jos komissio katsoo, että ostaja saa tukea, komissio arvioi kyseisen tuen soveltuvuuden sisämarkkinoille erillisessä menettelyssä.
(111)
Kysymykseen siitä, muodostavatko myytävät yksiköt HGAA:n taloudellisen toiminnan jatkumon ja ovatko tukitoimenpiteet siinä tapauksessa tukea kyseisille yksiköille, komissio toteaa ensinnäkin, että vielä ei ole selvää, tullaanko Kaakkois-Euroopan verkosto myymään kokonaisuudessaan yhdelle ostajalle vai hankkivatko useat eri ostajat osia nykyisestä verkostosta.
(112)
Muun muassa seuraavia tekijöitä on tarkasteltava taloudellisen toiminnan jatkumoa arvioitaessa: siirron kohde, siirron hinta, ostajayrityksen ja alkuperäisen yrityksen osakkaiden tai omistajien henkilöllisyys ja toimenpiteen taloudelliset perusteet (42).
(113)
Komissio toteaa ensinnäkin, että myönnetyn tuen tarkoitus ei ollut ratkaista yksittäisten yksiköiden ongelmia Itävallassa tai Kaakkois-Euroopan maissa, vaan HGAA:n ongelmat konsernina. Mikään Kaakkois-Euroopan maissa olevista tytäryhtiöistä, sen paremmin kuin HBA:kaan, ei edusta HGAA:n liiketoiminnan ydintä. Lisäksi myytävät yksiköt edustavat vain osaa HGAA:n omaisuuseristä. Myytävien yksiköiden liiketoimintamalli ei myöskään ole samanlainen kuin HGAA:n liiketoimintamalli; HGAA oli kansainvälinen pankkikonserni, joka oli riippuvainen Kärntenin osavaltion myöntämiin valtiontakauksiin perustuvasta edullisesta rahoituksesta ja joka keskittyi nopeaan laajenemiseen, jota hyödytti kehittyvien markkinoiden kiinniottopotentiaali. Kaakkois-Euroopan maissa olevien tytäryhtiöiden rahoitus ei enää tulevaisuudessa tule olemaan riippuvainen valtiontakauksista. Sen sijaan se tulee perustumaan paikalliseen (ja näin ollen kalliimpaan) rahoitukseen, joka vaatii marginaalien ja riskienhallinnan osalta varovaisempaa lähestymistapaa. HGAA keskittyi mieluummin suuren mittakaavan liiketoimintaan ja avainasiakkuuksiin, kun taas myytävien yksikköjen painopiste tulee olemaan pk-yrityksissä. Käytännössä myytävät yksiköt tulevat siis orientoitumaan uuteen asiakaskuntaan.
(114)
Komissio toteaa myös, että toiminnassa olevien yksiköiden myynnin tavoitteena on maksimoida HGAA:n omaisuuserien arvo ennen sen likvidointia HGAA:n velkojien etua ajatellen.
(115)
Kohteen, HGAA:n ja myytävien yksiköiden osakkaiden eri henkilöllisyyden ja myyntitoimenpiteen taloudellisen perusteen osalta komissio toteaa, että kun yksiköt on myyty ja HGAA on lakannut olemasta, HGAA:n taloudellinen toiminta ei tule jatkumaan.
(116)
Likvidaatiosuunnitelman mukaan toiminnassa olevista yksiköistä, jotka myydään, tullaan poistamaan joitakin omaisuuseriä. Nämä poistot parantavat sekä yksiköiden kykyä saada rahoitusta että jäljelle jäävän taseen omaisuuserien keskimääräistä laatua ja myötävaikuttavat näin kyseessä olevien yksiköiden myyntikelpoisuuteen.
(117)
Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdassa huomautetaan, että itsenäisen ”hyvän pankin” luominen yhdistämällä olemassa olevan pankin ”hyviä” varoja ja velkoja voi myös olla hyväksyttävä tie elinkelpoisuuteen, mikäli uusi yksikkö ei kohtuuttomasti vääristä kilpailua. Tämä huomioon ottaen kaakkoiseurooppalaisen holdingyhtiön luominen tai joidenkin omaisuuserien uudelleenyhdistely pois HBInt:stä Kaakkois-Euroopan holdingyhtiöön elinkelpoisen ja myyntikelpoisen Kaakkois-Euroopan pankkiyksikön luomiseksi olisi hyväksyttävä ratkaisu (43).
(118)
Sekä vanhoista salkuista että uudemmista riskialttiista hankkeista lähtöisin olevaa omaisuuserien laatuongelmaa ei voitu ratkaista toiminnan jatkuvuuden perusteella nousevien riskikulujen ja arvonalentumisten vuoksi. Näin ollen komissio katsoo Itävallan esittämän likvidaatiosuunnitelman, jossa ongelmallisia omaisuuseriä siirretään entistä enemmän lakkautettavaan osaan, olevan oikea strategia.
(119)
Likvidaatiosuunnitelman sisältämän rahoitusajatuksen mukaan myytävät yksiköt tulevat lisäämään keskittymistä paikalliseen rahoitukseen ja pyrkivät näin vähentämään riippuvuuttaan HGAA:n tarjoamasta jälleenrahoituksesta. Komissio suhtautuu tähän rahoitusstrategian muutokseen myönteisesti. Se toteaa, että HGAA:n rahoitussitoumus myytäville yksiköille tulee jatkumaan.
(120)
Likvidaatiosuunnitelman mukaan myös HGAA:n leasingtoimet tulevat vähentymään huomattavasti. Leasingtoiminta on aiheuttanut huomattavan paljon HGAA:n ongelmista, sillä sen kannattavuus on suhteellisen pientä verrattuna sen riskeihin ja rahoitustarpeisiin. Myös tämä vähennys tulee myötävaikuttamaan toiminnassa olevien yksikköjen myyntikelpoisuuteen.
(121)
Komissio päättelee, että HGAA:n elinkelpoisuus ei ole palautettavissa ja että Itävallan HGAA:lle esittämällä järjestelmällisellä lakkauttamisstrategialla voidaan asianmukaisesti käsitellä HGAA ottaen huomioon, että pankin elinkelpoisuus sellaisenaan ei ole palautettavissa.
Oma osallistuminen ja vastuunjako
(122)
Rakenneuudistustiedonannon mukaan tuensaajan riittävä oma maksuosuus tarvitaan, jotta tuen määrä voidaan rajoittaa välttämättömään vähimmäismäärään ja kilpailun vääristyminen sekä moraalikato voidaan ehkäistä. Tätä tarkoitusta varten rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, että i) niin rakenneuudistuskuluja kuin tuen määrääkin tulee rajoittaa ja ii) merkittävä oma osallistuminen on tarpeen.
(123)
Lisäksi rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, että voidakseen rajoittaa tuen määrän välttämättömään vähimmäismäärään pankin tulisi ensin käyttää rakenneuudistuksen rahoittamiseen omia varojaan. Rakenneuudistukseen liittyvien kulujen ei tulisi olla ainoastaan valtion vastuulla, vaan myös pankkiin sijoittaneiden vastuulla. Tämä tavoite saavutetaan erityisesti kattamalla tappioita käytettävissä olevalla pääomalla.
(124)
Kaikki HGAA:n entiset osakkeenomistajat ovat ensinnäkin myyneet osakkeensa Itävallan tasavallalle symboliseen yhden euron hintaan ja vähentäneet näin riskiä, että tukitoimenpiteet olisivat hyödyttäneet entisiä osakkeenomistajia. Entiset omistajat ovat myös tarjonneet HGAA:lle pääomaa tai maksuvalmiutta, jota on käytetty tappioiden kattamiseen ja maksuvalmiustilanteen parantamiseen.
(125)
HGAA:n enemmistöosakas osakkaiden myymisen aikaan oli BayernLB. BayernLB on osallistunut pääomittamiseen yhteensä 1,5 miljardilla eurolla samalla, kun se on luopunut oikeuksistaan omistajana ja vieläpä ilman odotuksia tulevista korvauksista. BayernLB osallistui myös HGAA:n maksuvalmiuden parantamiseen 4,3 miljardilla eurolla. Lisäksi BayernLB:tä odotti merkittävä alaskirjaus ja tappio, kun se myi HGAA:n osakkeet. Näin se osallistui myös moraalikadon estämiseen rakenneuudistustiedonannon 22 kohdan mukaisesti.
(126)
Tämän vuoksi komissio katsoo, että BayernLB:n vastuunjako entisenä omistajana on ollut merkittävää ja riittävää.
(127)
Tähän päätelmään ei vaikuta meneillään olevan, BayernLB:lle maksamattomien lainojen takaisinmaksua koskevan oikeudenkäynnin lopputulos. Jos BayernLB häviäisi oikeudenkäynnin, sen vastuunjaon määrä kasvaisi vieläkin suuremmaksi. Jos BayernLB voittaisi oikeudenkäynnin, sen tässä päätöksessä arvioitu vastuunjaon määrä ei muuttuisi.
(128)
GRAWE:n osallistuminen koostuu sekä pääomasta että maksuvalmiustoimenpiteistä. GRAWE:n alkuperäinen 30 miljoonan euron pääoman lisäys HGAA:han on sittemmin vähentynyt noin 9 miljoonaan euroon, mikä johtuu Itävallan tasavallan pankin ainoana osakkeenomistajana tekemästä päätöksestä kohdistaa pääoma tappioiden kattamiseen (Kapitalschnitt). GRAWE osallistui myös HGAA:n maksuvalmiuden parantamiseen.
(129)
Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo GRAWE:n vastuunjaon olleen riittävää.
(130)
Kärntenin osavaltion osalta komissio toteaa, että Kärntenin osavaltio on osallistunut vastuunjakoon pääoman lisäyksellä, joka on sittemmin vähentynyt huomattavasti pääomanvähennyksen vuoksi.
(131)
Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo Kärntenin osavaltion vastuunjaon olleen riittävää.
(132)
GRAWE:n ja Kärntenin osavaltion saama suurempi korvaus osakkuuspääomasta kuin korvaus BayernLB:n lisäämästä pääomasta on oikeutettu, koska BayernLB:n tarjoama pääomainstrumentti oli erilainen. Päinvastoin kuin GRAWE ja Kärntenin osavaltio, BayernLB ei tarjonnut osakkuuspääomaa, vaan tyytyi luopumaan kaikista pääomainstrumenteista ja maksuvalmiudesta johtuvista oikeuksistaan. Näin ollen BayernLB:n osuus vastuunjaosta oli suurempi, mikä vaikuttaakin asianmukaiselta, koska se oli ollut HGAA:n määräävä omistaja ennen kuin pankki siirtyi Itävallan omistukseen.
(133)
Avoinna on myös kysymys siitä, onko korvaus Itävallan HGAA:han pankkeja koskevan hätäapuohjelman ehtojen mukaisesti lisäämä osakkuuspääomasta riittävä. On muistettava, että pankkeja koskevan hätäapuohjelman mukaan maksettava korko riippuu siitä, onko tuettava pankki vaikeuksissa oleva vai perimmiltään terve pankki. Koska Itävalta katsoi HGAA:n olevan perimmiltään terve pankki, HGAA maksoi alempaa korkoa kuin mitä se olisi maksanut, jos sen olisi katsottu olevan vaikeuksissa oleva pankki.
(134)
Tämän osalta komissio toteaa, että kaikki jäljellä oleva osakkuuspääoma on edelleen HBInt:n hallussa ja siten HGAA:n lakkautettavassa osassa. Ottaen huomioon, että lakkautettava osa ei enää toimi markkinoilla ja että HGAA:n elinkelpoisuus ei ole palautettavissa (minkä johdosta HGAA likvidoidaan), komission näkökanta on, että alempi korvaus on nyt käsiteltävänä olevassa asiassa hyväksyttävissä.
(135)
HGAA:n pienin omistaja oli Mitarbeiterstiftung Alpe Adria 0,02 prosentin osuudella. Myös sen omistusosuus myytiin yhdellä eurolla, kun Itävallan tasavalta osti HGAA:n joulukuussa 2009. Huomioiden osakkeenomistajan oikeuksien täysimääräisen menettämisen ilman korvausta komissio katsoo Mitarbeiterstiftung Alpe Adrianin vastuujaon olleen riittävä, erityisesti sen HGAA:n muihin omistajiin verrattuna suhteellisen pienen koon vuoksi.
(136)
Varmistaakseen hybridipääoman omistajien vastuunjaon HGAA on ryhtynyt useisiin eri toimenpiteisiin, joihin lukeutuu kyseisten instrumenttien takaisinosto huomattavasti niiden nimellisarvoa alemmalla hinnalla tai instrumenttien peruminen kokonaisuudessaan. Tällä on ollut merkittävä pääomavaikutus.
(137)
Komissio toteaa myös, että monet hybridipääomainstrumentit, kuten myös osakkuuspääomainstrumentit, tuottavat osinkoa tai kuponkimaksuja ainoastaan mahdollisesta voitosta. Pankin viime vuosien kannattamattomuuden vuoksi mainittujen instrumenttien haltijat eivät ole saaneet tällaisia maksuja. Lisäksi osinkoja ja kuponkimaksuja tullaan rajoittamaan. Tämän vuoksi komissio katsoo instrumenttien haltijoiden vastuunjaon olleen riittävää.
(138)
Edellä selostetuista syistä komissio päättelee HGAA:n likvidaatiosuunnitelman vastuunjaon olevan riittävä.
Kilpailun vääristymisen rajoittaminen
(139)
Rakenneuudistustiedonannon 4 osa edellyttää rakenneuudistussuunnitelman sisältävän toimenpiteitä, jotka rajoittavat kilpailun vääristymistä. Näiden toimenpiteiden on oltava räätälöityjä vääristymisen rajoittamiseksi niillä markkinoilla, joilla tuensaaja rakenneuudistuksen jälkeen toimii. Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa on tarpeen varmistaa, että ne yksiköt, jotka jatkavat markkinoilla toimimista ennen lopullista myyntiään, eivät käytä saamiaan valtion varoja tavalla, josta on kilpailijoille haittaa, ja etteivät ne toimi kilpailua vääristävällä tavalla.
(140)
Tätä tarkoitusta varten Itävalta sitoutuu liitteen 4 osassa mainittuihin liiketoiminnan rajoituksiin, jotka varmistavat, että toiminnassa olevien yksiköiden olemassaolosta ja toiminnasta johtuva kilpailun vääristyminen pysyy mahdollisimman vähäisenä, kunnes kyseiset yksiköt myydään.
(141)
Kilpailutoimenpiteiden luonne ja muoto riippuu kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja tuen myöntämisen ehdoista ja olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaaja tulee toimimaan.
(142)
Komissio muistuttaa, että HGAA:n saama valtiontuen määrä on 3,15 miljardia euroa pääomina ja omaisuuserien takauksina ja 1,35 miljardia euroa maksuvalmiustakauksina. Lisäksi HGAA saattaa saada valtiolta lakkauttamisprosessia varten lisätukea jopa 5,4 miljardia euroa pääoman ja 3,3 miljardia euroa maksuvalmiuden muodossa.
(143)
Tuen kokonaismäärä pääomina ja omaisuuserien takauksena nousisi 8,55 miljardiin euroon, joka vastaa noin 26:ta prosenttia HGAA:n riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä joulukuuta 2008 (32,8 miljardia euroa). Myönnetyn tuen määrä on näin ollen erittäin merkittävä ja asianmukaisia toimenpiteitä edellyttävä.
(144)
Rakenneuudistustiedonannon 35 kohdassa edellytetään, että rakenteellisten toimenpiteiden, kuten luovutusten, olisi suosittava kilpailijoiden pääsyä markkinoille samalla, kun poistumisprosessin annetaan edetä asianmukaisessa taloudellista vakautta ylläpitävässä ajassa.
(145)
Komissio toteaa, että likvidaatiosuunnitelma edellyttää järjestelmällistä lopettamista, jossa HGAA:n olemassaolo markkinoilla aktiivisena taloudellisena toimijana lakkaa 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä, minkä jälkeen se ainoastaan lopettaa ne toiminnot, joita ei mainittuun ajankohtaan mennessä ole myyty.
(146)
Mitä tulee Kaakkois-Euroopan yksiköiden toiminnan jatkumiseen niiden myyntiin asti, Itävalta on antanut useita sitoumuksia, jotka liittyvät yksiköiden harjoittamaan uuteen liiketoimintaan, tavoitteenaan välttää mahdollinen kilpailun vääristyminen ajanjaksolla ennen myyntiä.
(147)
Komissio suhtautuu erityisen positiivisesti niihin uuden liiketoiminnan rajoituksiin, joihin Itävalta ja HGAA sitoutuvat: Riski- ja rahoituskulujen jälkeen uuden liiketoiminnan vuotuisen minimituoton olisi oltava […] prosenttia. Tämä uudelle liiketoiminnalle asetettu minimituotto varmistaa, etteivät taloudelliset yksiköt harjoita kilpailunvastaista hintapolitiikkaa samalla, kun ne myötävaikuttavat omaan pitkän aikavälin kannattavuuteensa. Samassa hengessä pankki sitoutuu uuden liiketoiminnan maturiteettien rajoittamiseen niin, että maturiteetin siirron myötävaikutus kannattavuuteen on rajoittunutta. […] (44) […]. […] osalta Itävalta on antanut lisäsitoumuksen rajoittaa […] kauppaa asiakkaisiin, joiden luottoluokitus on […] tai tätä korkeampi. Kokonaisvolyymi ei myöskään tule ylittämään […] euroa. Tämä sitoumus vähentää valuuttadevalvaatioon liittyviä riskejä ja rajoittaa volyymia, jolla pankki voi kyseisellä markkinasegmentillä toimia. Lyhyesti rajoitukset siis palvelevat sekä pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamista että kyseessä olevien taloudellisten yksiköiden kilpailukyvyn rajoittamista.
(148)
Komissio suhtautuu myönteisesti myös sitoumuksiin, jotka koskevat tehokkaampaa riskienhallintaa, erityisesti sellaisiin, jotka liittyvät kaikkien yli […] euron suuruisten riskien vuosittaiseen uudelleenluokitukseen sekä sitoumukseen, jonka mukaan pankki ryhtyy vähittäis- ja julkisyhteisöjen rahoituksen osalta liiketoimiin ainoastaan asiakkaiden kanssa, joiden luottoluokitus on vähintään […] (45). Edellä mainituilla sitoumuksilla varmistetaan se, että liiketoimintaa harjoitetaan varovaisesti ja että vaikutuksen alaiset yksiköt tulevat pidättäytymään riskialttiista liiketoimintastrategiasta. Liiketoimintaa tullaan harjoittamaan niin, että kannattavuusvaatimukset tasapainotetaan tarpeellisen riskienhallintapolitiikan kanssa. Samanaikaisesti sitoumukset estävät aggressiiviset markkinoiden laajentamisstrategiat.
(149)
Komissio suhtautuu myönteisesti johdanto-osan 147 ja 148 kappaleessa mainittujen sitoumusten kahtalaiseen tavoitteeseen. Sen lisäksi, että ne edistävät liiketoiminnan myyntikelpoisuutta estämällä liian riskialttiin liiketoiminnan harjoittamisen, ne vähentävät kilpailun vääristymistä rajoittamalla aggressiivista käyttäytymistä ja näin ollen uutta liiketoimintaa.
(150)
Likvidaatiosuunnitelman mukaan kaikki HGAA:n toiminnassa olevat osat joko lakkautetaan tai myydään. Itävalta on antanut vahvan sitoumuksen HBA:n ja Kaakkois-Euroopan verkoston myynnille (osina tai kokonaisuutena) mainitsemalla, että myynti on suoritettava 30 päivään kesäkuuta 2014 (HBA:n osalta) ja 30 päivään kesäkuuta 2015 (Kaakkois-Euroopan verkosto) mennessä. Kaiken uuden liiketoiminnan on viimeksi mainitun päivämäärän jälkeen loputtava. HGAA poistuu markkinoilta sen takia, että kaikki toiminta on alasajossa tai myyty kolmansille osapuolille läpinäkyvällä tavalla. Tämän vuoksi HGAA:n myynti-/lopetusprosessi edistää tuesta johtuvan kilpailun vääristämisen rajoittamista merkittävästi, koska HGAA sellaisenaan häviää markkinoilta.
(151)
Komission näkökannan mukaan rahoitusmarkkinoilla ja erityisesti Kaakkois-Euroopan rahoitusmarkkinoilla jatkuva herkkä tilanne oikeuttaa Kaakkois-Euroopan yksiköiden myynnin määräajan jatkumaan 30 päivään kesäkuuta 2015 asti. Se toteaa, että Itävallan toiminnot on jo myyty, ja vaikkei tämä kauppa toteutuisikaan 30 päivään kesäkuuta 2014 mennessä, myös kyseessä olevat toiminnot lakkautettaisiin.
(152)
Yleisellä tasolla komissio toteaa, että jäljellä oleva taseen suuruus ja HGAA:n riskipainotteiset omaisuuserät supistuvat noin 85 prosenttia vuoteen 2017 mennessä (mikäli myynti onnistuu suunnitelmien mukaisesti).
(153)
Näiden kauaskantoisten toimenpiteiden lisäksi komissio huomioi valtiontuen mainostamista koskevan kiellon ja aggressiivisen kaupallisen toiminnan kiellon, joihin Itävalta on sitoutunut. Komissio suhtautuu myönteisesti myös hankintakieltoon, jolla varmistetaan, ettei valtiontukea käytetä kilpailijoiden valtaamiseen, vaan sen käyttötarkoitukseen eli likvidaatioprosessin rahoittamiseen.
(154)
Komission mielestä Itävallan joulukuun 2012 pelastamispäätöksen puitteissa antamien sitoumusten noudattaminen vain osittain on valitettavaa. Komissio kuitenkin katsoo, että pankin täysimittainen hajottaminen ja likvidaatio korvaavat joidenkin kyseessä olevien sitoumusten rikkomista sen rajoitetun ajanjakson ajan, jolloin rikkomista tapahtui.
(155)
Ottaen huomioon sitoumukset sekä johdanto-osan 122-138 kappaleessa esitetyn oman osallistumisen ja vastuunjaon asianmukaisuuden komissio katsoo kilpailun vääristymisen rajoittamiseen käytettävien suojakeinojen olevan riittäviä HGAA:lle myönnetyn tuen suuruudesta huolimatta.
PÄÄTELMÄT
(156)
Itävallan antamien sitoumusten valossa komissio päättelee, että lopettamisstrategia on rakenneuudistustiedonannon mukainen, että likvidaatiotuki on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään ja että kilpailun vääristyminen on minimoitu. Näin ollen likvidaatiotuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Seuraavat toimenpiteet ovat valtiontukea:
a)
pääomapohjan vahvistaminen 900 miljoonalla eurolla pankkeja koskevan hätäapuohjelman perusteella;
b)
pääomapohjan vahvistaminen 450 miljoonalla eurolla pankkeja koskevan hätäapuohjelman perusteella;
c)
1,35 miljardin euron takaukset pankkeja koskevan hätäapuohjelman perusteella;
d)
100 miljoonan euron omaisuuserien takaus;
e)
200 miljoonan euron omaisuuserien takaus;
f)
pääomapohjan vahvistaminen 500 miljoonalla eurolla;
g)
nimellisarvoltaan 1 miljardin euron valtiontakaus toissijaisille Tier 2 -pääomainstrumenteille;
h)
enintään 5,4 miljardia euroa ehdollista pääomaa HGAA:n likvidaatiota varten;
i)
enintään 3,3 miljardia euroa ehdollista maksuvalmiustukea.
2. Liitteessä eritellyt sitoumukset huomioon ottaen 1 kohdassa mainittu tuki soveltuu sisämarkkinoille.
2 artikla
Itävallan on varmistettava, että 29 päivänä kesäkuuta 2013 esitetty ja 27 päivänä elokuuta 2013 täydennetty likvidaatiosuunnitelma toteutetaan kokonaisuudessaan, liitteessä eritellyt sitoumukset mukaan lukien.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.
Tehty Brysselissä 3 päivänä syyskuuta 2013.