NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 258/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu na období 2014-2020 a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 716/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES (3) zavedlo program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditu. Na základě tohoto rozhodnutí je Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG), Nadaci mezinárodních standardů účetního výkaznictví (nadace IFRS), jež je právním nástupcem Nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy (IASCF), a Radě pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB) poskytováno do 31. prosince 2013 spolufinancování ze strany Unie ve formě grantů na provozní náklady.
(2)
Krize na finančních trzích, která se projevuje od roku 2008, posunula otázku účetního výkaznictví a provádění auditů do popředí zájmu politik Unie. Řádně fungující společný rámec účetního výkaznictví je nezbytný pro vnitřní trh, pro efektivní fungování kapitálových trhů a pro vytvoření integrovaného trhu finančních služeb v Unii.
(3)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při zajištění toho, aby investoři měli k dispozici podstatné informace týkající se účetní rozvahy, výsledovky a peněžních toků, ale podporuje rovněž efektivní správu a řízení společností.
(4)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při ochraně zájmů akcionářů a věřitelů, ale současně tvoří i základ obezřetnostní regulace, neboť všechny zásadní legislativní nástroje v oblasti finančních služeb, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), se opírají o podnikové účetní výkazy. Regulátoři vycházejí z účetní terminologie, když posuzují, jaká rizika určitá společnost podstupuje, a tedy i jaké kroky by měla učinit.
(5)
V globálním hospodářství je třeba vytvořit globální účetní jazyk, přičemž je třeba zohlednit četné a rozmanité již používané účetní zvyklosti. Skupina G20 opakovaně vyzývá k zavedení celosvětových účetních standardů a ke sbližování současných a budoucích účetních standardů. Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) vypracované Radou pro mezinárodní účetní standardy (IASB) jsou přejímány a používány v mnoha státech po celém světě, ale ne v některých důležitých. Takové mezinárodní účetní standardy musí být vytvářeny transparentním a demokraticky odpovědným způsobem. Pro zajištění respektování zájmů Unie a vysoce kvalitních celosvětových standardů slučitelných s právem Unie je nezbytné, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů odpovídajícím způsobem zohledněny. Tyto zájmy zahrnují zachování zásady, aby účetní závěrky poskytovaly „věrný a poctivý obraz“ a byly spolehlivé a srozumitelné, srovnatelné a relevantní.
(6)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6) by IFRS měly být začleněny do práva Unie, aby byly používány společnostmi s cennými papíry kotovanými na regulovaném trhu v Unii, pouze pokud IFRS splňují kritéria stanovená v uvedeném nařízení, včetně požadavku, aby účetní závěrka podávala „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7). IFRS tudíž hrají významnou úlohu ve fungování vnitřního trhu a Unie má tak přímý zájem na zajištění toho, aby výsledkem procesu, v rámci něhož jsou IFRS vypracovávány a schvalovány, byly standardy, jež jsou v souladu s požadavky právního rámce pro vnitřní trh.
(7)
IFRS vydává IASB a související výklad těchto standardů vydává Výbor pro výklad IFRS, což jsou dva orgány v rámci nadace IFRS. Je tedy důležité vytvořit vhodné mechanismy financování nadace IFRS.
(8)
EFRAG byla založena v roce 2001 evropskými organizacemi, které zastupují emitenty a účetní podílející se na účetním výkaznictví. V souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 poskytuje EFRAG Komisi stanoviska ohledně toho, zda je účetní standard vydaný IASB nebo výklad vydaný Výborem pro výklad IFRS, který má být převzat, v souladu s kritérii pro přejímání stanovenými v uvedeném nařízení.
(9)
EFRAG přebírá úlohu „jednotného evropského hlasu v oblasti účetnictví“ na globální scéně. Z tohoto titulu poskytuje EFRAG náměty v procesu vytváření standardů IASB. Vzhledem k významným názorovým rozdílům mezi jednotlivými členskými státy a zúčastněnými subjekty by se měla EFRAG, má-li výše uvedenou úlohu plnit, seznámit se všemi možnými názory, které jsou v Unii zastávány, v řádném postupu, v němž hrají zásadní úlohu vnitrostátní orgány stanovující standardy, vlády, regulátoři a další zúčastněné subjekty. Veškeré interakce EFRAG s IASB by měly být zcela transparentní a jakékoli rozhodnutí EFRAG by mělo být přijato po náležité konzultaci s vnitrostátními orgány stanovujícími standardy.
(10)
S přihlédnutím k významu EFRAG při posuzování toho, zda jsou IFRS v souladu s požadavkem práva obchodních společností Unie a její politiky v této oblasti, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1606/2002, je nezbytné, aby Unie zajistila stabilní financování EFRAG, a přispěla tak na její financování.
(11)
Dne 12. listopadu 2013 Komise zveřejnila zprávu Philippa Maystadta, zvláštního poradce komisaře pro vnitřní trh a služby (dále jen „zpráva zvláštního poradce“), v níž nastínil potenciální reformy správy a řízení EFRAG, jejichž cílem je posílit přispění Unie k rozvoji mezinárodních účetních standardů. Za účelem dosažení očekávaných cílů programu spolufinancování zavedeného tímto nařízením (dále jen „program“) je nutné, aby byly revidovány mechanismy správy a řízení v souladu s doporučeními uvedenými ve zprávě zvláštního poradce a aby byly tyto reformy neprodleně provedeny. Komise by měla sledovat provádění reformy správy a řízení v EFRAG a informovat Evropský parlament a Radu o pokroku v jejím provádění. Za tímto účelem by Komise do 31. března 2014 měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu o provádění reformy správy a řízení.
(12)
Odborná práce EFRAG by měla být zaměřena na odborné poradenství Komisi ohledně schválení IFRS, jakož i vhodnou účast v procesu vývoje IFRS, a měla by zajistit, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů náležitě zohledněny. Tyto zájmy by měly zahrnovat pojem „obezřetnosti“, zachování požadavku na „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU, a měly by brát v úvahu dopad standardů na finanční stabilitu a hospodářství. Komise by měla posuzovat odbornou práci EFRAG ve zprávách vypracovaných v souladu s kritérii stanovenými v tomto nařízení.
(13)
Pokud jde o oblast povinných auditů, zřídila v roce 2005 Monitorovací skupina, což je mezinárodní organizace odpovědná za sledování reformy správy a řízení Mezinárodní federace účetních (IFAC), PIOB. Úlohou PIOB je dohlížet na proces vedoucí k přijetí mezinárodních auditorských standardů (ISA) a na ostatní činnosti IFAC v oblasti veřejného zájmu. ISA je možné přijmout k uplatňování v Unii zejména za předpokladu, že tyto standardy byly vypracovány řádným a transparentním způsobem pod veřejným dohledem ve smyslu článku 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (8). Návrhy Komise týkající se oblasti auditu ze dne 30. listopadu 2011 rovněž předpokládají zavedení ISA v Unii.
(14)
Zavedení ISA v Unii a klíčový význam PIOB pro zajištění toho, aby tyto standardy splňovaly požadavky stanovené směrnicí 2006/43/ES, znamená, že Unie má přímý zájem na zajištění toho, aby postupy pro vypracovávání a schvalování ISA zajistily jejich soulad s právním rámcem vnitřního trhu. Návrh Komise na změnu směrnice 2006/43/ES také výslovně uznává úlohu PIOB. Je tedy důležité zajistit vhodné mechanismy financování PIOB.
(15)
Subjekty pracující v oblasti účetnictví a auditu jsou velmi závislé na financování a mají v Unii významnou úlohu, která je rozhodující pro fungování vnitřního trhu. Navrhovaní příjemci programu zavedeného rozhodnutím č. 716/2009/ES byli spolufinancováni granty na provozní náklady z rozpočtu Unie, jež jim umožnily posílit jejich finanční nezávislost na soukromém sektoru a zdrojích ad hoc, a tím i zvýšit jejich možnosti a důvěryhodnost. Financování z veřejných zdrojů by však samo o sobě nemělo být chápáno jako potvrzení této nezávislosti na soukromém sektoru. Měla by být především požadována větší transparentnost v otázkách spojených s členstvím v radách mimo jiné IASB a EFRAG s cílem zajistit, aby v procesech vytváření standardů a schvalování byly zastoupeny všechny zúčastněné subjekty. EFRA a IASB by měly přijmout veškerá vhodná opatření, aby nedošlo ke střetu zájmů, včetně požadavků na zveřejňování informací přizpůsobených funkci a odpovědnosti různých kategorií zaměstnanců těchto organizací.
(16)
Zkušenosti ukázaly, že spolufinancování Unií zajišťuje, že se těmto příjemcům dostane jasného, stabilního, diverzifikovaného, řádného a odpovídajícího financování, a přispěje k tomu, aby tito příjemci byli schopni plnit své úkoly v oblasti veřejného zájmu nezávisle a účinně. Dostatečné finanční prostředky by proto měly být i nadále poskytovány prostřednictvím příspěvku Unie na vytváření mezinárodních účetních a auditorských standardů, zejména pak nadaci IFRS, EFRAG a PIOB.
(17)
Kromě změny struktury financování podstoupily nadace IFRS a EFRAG reformy správy a řízení s cílem zajistit, aby bylo v rámci jejich struktury a vnitřních postupů zajištěno, že budou schopny plnit své poslání v oblasti veřejného zájmu nezávisle, účinně, transparentně a demokraticky. V souvislosti s nadací IFRS byla v roce 2009 vytvořena Rada pro monitorování, která má zajišťovat veřejnou kontrolu a dohled, zlepšila se efektivita Poradního výboru pro standardy, zvýšila se transparentnost a role posuzování dopadů byla formalizována jako součást řádného postupu IASB. Úsilí o zlepšení řízení těchto subjektů bude pokračovat. V roce 2013 zahájila Komise hodnocení uplatňování nařízení (ES) č. 1606/2002. Rozsah hodnocení se týká zejména kritérií pro schvalování IFRS v Unii, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení, a opatření v oblasti správy a řízení přijatá nadací IFRS a IASB. Komise má v úmyslu hodnocení dokončit a o výsledcích podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2014. V případě potřeby předloží Komise legislativní návrh ke zlepšení fungování uvedeného nařízení.
(18)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částkou v ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (9).
(19)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (10) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. 1268/2012 (11), jež chrání finanční zájmy Unie, mají být používána při provádění programu se zřetelem na zásady jednoduchosti a jednotnosti ve výběru rozpočtových nástrojů, na omezení počtu případů, ve kterých si Komise ponechává přímou odpovědnost za provádění a řízení, a na požadovanou úměrnost mezi výší zdrojů a administrativní zátěží související s jejich použitím.
(20)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů.
(21)
Očekává se, že program přispěje k zajištění porovnatelnosti a transparentnosti účetních závěrek společností napříč Unií a k tomu, aby byly brány v potaz potřeby Unie v kontextu celosvětové harmonizace standardů finančního výkaznictví. Jednotný evropský postoj by přispěl k podpoře mezinárodního uznání IFRS, konvergence a vysoce kvalitních mezinárodních auditorských standardů ve všech členských státech. Program rovněž přispívá k naplňování strategie Evropa 2020 tím, že podporuje vznik jednotného trhu finančních služeb a kapitálu, jakož i k vnější dimenzi této strategie.
(22)
Toto nařízení by mělo umožnit spolufinancovat činnosti určitých subjektů sledujících cíl, který je součástí politiky Unie v oblasti vypracovávání standardů, jejich schvalování nebo dohlížení na procesy vytváření standardů v oblasti účetního výkaznictví a auditů, a tuto politiku podporuje.
(23)
Financování Unií je navrhováno pro jasně vymezený a omezený počet nejdůležitějších subjektů v oblasti účetního výkaznictví a auditů. Ve stávajícím institucionálním rámci by měl mechanismus financování zajistit stálé, diverzifikované, řádné a přiměřené financování, aby příslušné subjekty mohly plnit své poslání ve vztahu k Unii nebo ve veřejném zájmu nezávisle a účinně. Tyto subjekty by měly zveřejňovat rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
(24)
S ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce by měla Komise předložit v březnu 2014 a poté počínaje rokem 2015 každoročně, nejpozději v červnu, zprávu o pokroku EFRAG při provádění reforem správy a řízení. IASB iniciovala revizi koncepčního rámce. Po vydání revidovaného koncepčního rámce by měla Komise podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o případných změnách v koncepčním rámci a jejich zdůvodnění, se zaměřením především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti a zajištění „věrného a poctivého obrazu“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU. Příjemci by měli zajistit účinné a hospodárné využití prostředků z veřejných zdrojů, včetně cestovních a souvisejících výdajů.
(25)
Program by měl nahradit předchozí program spolufinancování pro uvedené příjemce. Proto by mělo být v zájmu právní jistoty zrušeno rozhodnutí č. 716/2009/ES.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení programu Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, na období 2014-2020, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(27)
Jakákoli finanční podpora pro nové příjemce, a to i tehdy, jedná-li se o přímé nástupce jednoho z příjemců uvedených v tomto nařízení, podléhá schválení Evropským parlamentem a Radou v souladu s článkem 294 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(28)
Dobu použitelnosti tohoto nařízení je vhodné uvést do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (12). Toto nařízení by se tedy mělo použít ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Zavádí se program Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů (dále jen „program“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Program se vztahuje na činnosti související s vypracováváním nebo poskytováním vstupních informací pro vypracovávání standardů, s používáním, hodnocením nebo sledováním standardů nebo dohlížením na procesy vytváření standardů na podporu provádění politik Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, které vykonává nadace IFRS, EFRAG nebo PIOB.
Článek 2
Cíl
Cílem programu je zlepšit podmínky pro účinné fungování vnitřního trhu podporou transparentního a nezávislého rozvoje mezinárodních standardů účetního výkaznictví a auditů.
Článek 3
Příjemci
1. Příjemci programu jsou:
a)
v oblasti účetního výkaznictví:
i)
EFRAG na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016,
ii)
nadace IFRS,
b)
v oblasti auditů: PIOB.
2. Subjekty činné v oblasti účetního výkaznictví a v oblasti auditů, které obdrží finanční prostředky Unie prostřednictvím programu, mají povinnost postupovat s řádnou péčí, aby zajistily svou nezávislost a účinné a hospodárné využívání prostředků z veřejných zdrojů, bez ohledu na různorodé zdroje financování, které mohou přijímat.
Článek 4
Udělování grantů
Finanční prostředky v rámci programu jsou poskytovány v podobě grantů na provozní náklady udělovaných na ročním základě.
Článek 5
Transparentnost
Každý příjemce finančních prostředků udělených na základě programu uvede na patřičně viditelném místě, například na internetových stránkách, ve svých publikacích nebo ve výroční zprávě, že obdržel finanční prostředky z rozpočtu Unie, a rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
Článek 6
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění tohoto programu na období 2014-2020 činí 43 176 000 EUR v běžných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Orientační rozpis finančního krytí uvedeného v odstavci 1 pro všechny tři příjemce je následující:
a)
pro EFRAG: 9 303 000 EUR,
b)
pro nadaci IFRS: 31 632 000 EUR,
c)
pro PIOB: 2 241 000 EUR.
Článek 7
Provádění programu
Komise program provádí prostřednictvím ročních pracovních programů v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Každý roční pracovní program plní cíl programu stanovený v článku 2 tohoto nařízení tím, že určí:
a)
očekávané výsledky,
b)
přehled rozpočtu podle jednotlivých příjemců, v souladu s orientačními částkami stanovenými v čl. 6 odst. 3.
Za účelem zajištění transparentnosti roční pracovní program také formou odkazu uvádí cíle stanovené v článku 2, způsob provádění stanovený v článku 4 a zjištění vyplývající ze zpráv.
Komise přijímá roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů.
Článek 8
Ochrana finančních zájmů Evropské unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět, prostřednictvím kontroly dokumentů i kontrol na místě, audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci programu.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (13) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol.
Článek 9
Hodnocení
1. Do 31. března 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě první zprávu o nezbytných reformách správy a řízení v oblasti účetnictví a finančních informací týkající se EFRAG, zohledňující mimo jiné vývoj po vydání doporučení obsaženého ve zprávě zvláštního poradce, a o opatřeních, která již EFRAG podnikla za účelem provedení těchto reforem.
2. Do 31. prosince 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zjištěních vyplývajících z jejího hodnocení nařízení (ES) č. 1606/2002, včetně případných návrhů na změnu uvedeného nařízení za účelem jeho lepšího fungování, a také o mechanismech správy a řízení ve všech příslušných orgánech.
3. Počínaje rokem 2015 připraví Komise výroční zprávu o činnosti nadace IFRS týkající se vývoje IFRS, PIOB a EFRAG.
4. Pokud jde o nadaci IFRS, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat její činností, a zejména obecnými zásadami, podle nichž byly vypracovány nové standardy. Zpráva rovněž zhodnotí, zda IFRS náležitě zohledňují různé podnikatelské modely, zda odrážejí skutečné důsledky ekonomických transakcí, zda nejsou příliš složité a zda dokáží zabránit zkreslení z důvodu krátkodobé perspektivy nebo nestálosti.
Po vydání revidovaného koncepčního rámce se zpráva zaměří na případné změny v koncepčním rámci, a především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti.
5. Pokud jde o PIOB či její nástupnickou organizaci, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 věnovat vývoji v souvislosti s diverzifikací financování. Pokud financování od IFAC přesáhne v určitém roce dvě třetiny celkového ročního objemu finančních prostředků PIOB, předloží Komise návrh na omezení svého ročního příspěvku na daný rok na nejvýše 300 000 EUR.
6. Pokud jde o EFRAG, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat následujícími otázkami:
a)
zda EFRAG při své odborné práci na mezinárodních účetních standardech náležitě zohledňuje požadavek uvedený v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002, zejména při posuzování toho, zda jsou nové nebo pozměněné IFRS v souladu se zásadou „věrného a poctivého obrazu“ a zda odpovídají evropskému veřejnému zájmu;
b)
zda EFRAG při své odborné práci na IFRS poskytuje odpovídající hodnocení toho, zda navržené, nové či pozměněné mezinárodní účetní standardy vypracované IASB jsou podložené a odpovídají potřebám Unie s ohledem na rozmanitost účetních a hospodářských modelů a názorů v Unii; a
c)
jakého pokroku dosáhla EFRAG při provádění reforem správy a řízení s ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce.
Bude-li to vhodné, předloží Komise legislativní návrh na pokračování financování EFRAG po 31. prosinci 2016.
7. Komise předá zprávu uvedenou v odstavci 3 Evropskému parlamentu a Radě každoročně nejpozději 30. června.
8. Nejpozději dvanáct měsíců před koncem programu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosažení cíle programu. Tato zpráva zhodnotí přinejmenším celkovou vhodnost a soudržnost programu, účinnost jeho plnění a celkovou a individuální účinnost pracovního programu příjemců z hlediska dosažení cíle uvedeného v článku 2.
9. Komise zašle zprávy uvedené v tomto článku pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.
Článek 10
Zrušení
Rozhodnutí č. 716/2009/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 258/2014,
annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014,
tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavasta unionin ohjelmasta kaudelle 2014-2020 ja päätöksen N:o 716/2009/EY kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 716/2009/EY (3) perustettiin rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettava yhteisön ohjelma. Päätöksen perusteella Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (European Financial Reporting Advisory Group), jäljempänä ’EFRAG’, kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiö International Financing Reporting Standards Foundation), jäljempänä ’IFRS-säätiö’, joka on kansainvälisen tilinpäätösstandardikomitean säätiön IASCF:n (International Accounting Standards Committee Foundation) oikeudellinen seuraaja, sekä julkisen edun valvontalautakunta (Public Interest Oversight Board), jäljempänä ’PIOB’, saivat 31 päivään joulukuuta 2013 unionin osarahoitusta toiminta-avustuksina.
(2)
Vuonna 2008 alkanut rahoitusmarkkinoiden kriisi on nostanut tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastukset unionin politiikan keskeisimpien kysymysten joukkoon. Hyvin toimivalla yhteisellä tilinpäätösraportointikehyksellä on olennainen merkitys sisämarkkinoiden, pääomamarkkinoiden tehokkaan toiminnan sekä unionin yhdentyneiden rahoituspalvelumarkkinoiden toteuttamisen kannalta.
(3)
Sen lisäksi, että tilinpäätökset ovat keskeisiä sen varmistamisessa, että sijoittajat saavat tärkeää tietoa taseesta, tuloslaskelmasta ja kassavirrasta, ne tukevat toimivaa yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää.
(4)
Tilinpäätöksillä on myös olennainen merkitys osakkeenomistajien ja velkojien etujen suojaamisessa, minkä lisäksi ne muodostavat toiminnan vakautta koskevan sääntelyn perustan, koska kaikki tärkeimmät rahoituspalveluita koskevat säädökset, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 648/2012 (4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013 (5), perustuvat yritysten tilinpäätöksiin. Sääntelyviranomaiset käyttävät tilinpäätösterminologiaa ymmärtääkseen, mitä riskejä yritys ottaa ja mitä yritykseltä sen vuoksi edellytetään.
(5)
Maailmanlaajuisessa taloudessa tarvitaan maailmanlaajuista tilinpäätöskäytäntöä, mutta samalla on otettava huomioon jo käytössä olevat monet erilaiset tilinpäätösperinteet. G20-maat ovat useaan otteeseen vaatineet maailmanlaajuisia tilinpäätösstandardeja sekä nykyisten ja tulevien tilinpäätösstandardien lähentämistä. Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antavan elimen, jäljempänä ’IASB’, laatimiin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin, jäljempänä ’IFRS-standardit’, siirrytään ja niitä käytetään monilla mutta ei kuitenkaan kaikilla merkittävillä lainkäyttöalueilla eri puolilla maailmaa. Tällaiset kansainväliset tilinpäätösstandardit on tarpeen laatia noudattaen avointa ja demokraattisesti vastuullista menettelyä. Unionin etujen on oltava riittävästi edustettuina tässä kansainvälisessä standardisointiprosessissa, jotta voidaan olla varmoja siitä, että unionin edut otetaan huomioon ja että maailmanlaajuiset standardit ovat korkealaatuisia ja sopusoinnussa unionin oikeuden kanssa. Näihin etuihin kuuluu sen periaatteen säilyttäminen, että tilinpäätösten olisi annettava ”oikea ja riittävä kuva” ja että niiden olisi oltava luotettavia ja ymmärrettäviä, vertailtavissa olevia ja asian kannalta merkityksellisiä.
(6)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (6) mukaisesti IFRS-standardit olisi sisällytettävä unionin lainsäädäntöön, jotta yhtiöt, joiden arvopaperit on noteerattu säännellyillä markkinoilla unionissa, soveltaisivat niitä, mutta ainoastaan, jos IFRS-standardit täyttävät mainitussa asetuksessa säädetyt perusteet, joihin kuuluu vaatimus, jonka mukaan tilinpäätös antaa ”oikean ja riittävän kuvan” siten kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (7) 4 artiklan 3 kohdassa säädetään. IFRS-standardeilla on siten merkittävä rooli sisämarkkinoiden toiminnassa, ja siksi on unionin välittömän edun mukaista varmistaa, että IFRS-standardien laadinta- ja hyväksyntäprosesseissa syntyy standardeja, jotka ovat yhdenmukaisia sisämarkkinoiden oikeudellisen kehyksen vaatimusten kanssa.
(7)
IFRS-standardit antaa IASB, ja niihin liittyviä tulkintoja antaa kansainvälinen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitea, jotka molemmat ovat IFRS-säätiön elimiä. Sen vuoksi on tärkeää luoda soveltuvat rahoitusjärjestelyt IFRS-säätiötä varten.
(8)
Liikkeeseenlaskijoita ja tilinpäätösprosessiin osallistuvia kirjanpitäjiä edustavat eurooppalaiset järjestöt perustivat EFRAG:n vuonna 2001. Asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti EFRAG antaa komissiolle lausuntoja siitä, onko hyväksymistä odottava IASB:n antama tilinpäätösstandardi tai kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean tulkinta mainitussa asetuksessa vahvistettujen hyväksymisperusteiden mukainen.
(9)
EFRAG:stä on kehkeytymässä elin, joka edustaa unionin yhteistä linjaa tilinpäätöskysymyksissä maailmanlaajuisella tasolla. Tätä tehtävää hoitaessaan EFRAG esittää IASB:n standardisointiprosessin kuluessa kannanottoja. Jotta EFRAG voisi täyttää tämän tehtävänsä, sen olisi otettava huomioon kaikki mahdolliset unionissa vallitsevat eri näkemykset asianmukaisen menettelyn puitteissa, jossa kansalliset standardien laatijat, hallitukset ja sääntelyviranomaiset sekä muut sidosryhmät ovat olennaisessa asemassa, ottaen huomioon ne huomattavat näkemyserot, joita jäsenvaltioiden ja eri sidosryhmien välillä jo vallitsee. Kaiken EFRAG:n ja IASB:n välisen vuorovaikutuksen olisi oltava täysin avointa, ja EFRAG:n olisi ennen päätösten tekemistä pyrittävä kuulemaan laajasti kansallisia standardien laatijoita.
(10)
On tarpeen, että unioni varmistaa EFRAG:n rahoituksen jatkuvuuden ja osallistuu siten sen rahoittamiseen ottaen huomioon EFRAG:n tehtävän arvioida, ovatko IFRS-standardit unionin yhtiöoikeuden vaatimusten ja politiikan mukaisia, sellaisina kuin niistä on säädetty asetuksessa (EY) N:o 1606/2002.
(11)
Komissio julkaisi 12 päivänä marraskuuta 2013 sisämarkkinoista ja palveluista vastaavan komissaarin erityisneuvonantajan Philippe Maystadtin raportin, jäljempänä ’erityisneuvonantajan raportti’, jossa tämä hahmotteli mahdollisia EFRAG:n hallintoon tehtäviä uudistuksia, joiden tarkoituksena olisi vahvistaa unionin panosta kansainvälisten tilinpäätösstandardien laatimisessa. Jotta tällä asetuksella perustetun osarahoitusohjelman suunnitellut tavoitteet saavutetaan, on välttämätöntä tarkistaa hallintojärjestelyjä erityisneuvonantajan raportin suositusten mukaisesti ja panna nämä uudistukset täytäntöön viipymättä. Komission olisi seurattava EFRAG:n hallintouudistuksen täytäntöönpanoa ja tiedotettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän täytäntöönpanon etenemisestä. Tätä varten komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle hallintouudistuksen täytäntöönpanoa koskeva kertomus viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2014.
(12)
EFRAG:n teknisessä työssä olisi keskityttävä komissiolle annettavaan tekniseen neuvontaan IFRS-standardeja hyväksyttäessä sekä asiaankuuluvaan osallistumiseen tällaisten IFRS-standardien laadintaan ja siinä olisi varmistettava, että unionin edut otetaan asianmukaisesti huomioon kansainvälisessä standardisointiprosessissa. Näihin etuihin olisi kuuluttava ”varovaisuuden” periaate ja direktiivin 2013/34/EU mukaisen ”oikean ja riittävän kuvan” antamista koskevan vaatimuksen säilyttäminen, ja niissä olisi otettava huomioon standardien vaikutukset rahoitusvakauteen ja talouteen. Komission olisi arvioitava EFRAG:n teknistä työtä tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten mukaisesti laadituissa kertomuksissa.
(13)
Lakisääteisen tilintarkastuksen alalla on Kansainvälisen tilintarkastajaliiton, jäljempänä ’IFAC’, hallinnonuudistuksen seurannasta vastaava kansainvälinen seurantaryhmä vuonna 2005 perustanut PIOB:n. PIOB:n tehtävänä on valvoa kansainvälisten tilintarkastusstandardien (ISA) vahvistamiseen johtavaa prosessia ja muuta IFAC:n harjoittamaa yleisen edun mukaista toimintaa. Kansainvälisiä tilintarkastusstandardeja voidaan hyväksyä sovellettavaksi unionissa erityisesti sillä edellytyksellä, että ne on laadittu asianmukaisessa menettelyssä julkisen valvonnan alaisena ja läpinäkyvyyttä noudattaen, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY (8) 26 artiklassa edellytetään. Tilintarkastusta koskevissa säädösehdotuksissa, jotka on annettu 30 päivänä marraskuuta 2011, kaavaillaan myös kansainvälisten tilintarkastusstandardien käyttöönottoa unionissa.
(14)
Kansainvälisten tilintarkastusstandardien käyttöönotto unionissa ja PIOB:n keskeinen asema sen varmistamisessa, että standardit täyttävät direktiivissä 2006/43/EY asetetut vaatimukset, merkitsevät, että on unionin välittömän edun mukaista varmistaa, että standardien laadinta- ja hyväksyntäprosessissa syntyy standardeja, jotka ovat sopusoinnussa sisämarkkinoiden oikeudellisen kehyksen kanssa. PIOB:n asema tunnustetaan nimenomaisesti myös komission ehdotuksessa direktiivin 2006/43/EY muuttamiseksi. Sen vuoksi on tärkeää varmistaa soveltuvat rahoitusjärjestelyt PIOB:tä varten.
(15)
Tilinpäätösten ja tilintarkastuksen alalla työskentelevät elimet ovat hyvin riippuvaisia rahoituksesta, ja niillä on keskeinen ja sisämarkkinoiden toiminnan kannalta ratkaisevan tärkeä asema unionissa. Päätöksellä N:o 716/2009/EY perustetun ohjelman ehdotettuja tuensaajia on osarahoitettu toiminta-avustuksilla unionin talousarviosta, mikä on mahdollistanut sen, että ne ovat voineet lisätä taloudellista riippumattomuuttaan yksityisestä sektorista ja tilapäisistä lähteistä ja lisätä sitä kautta kapasiteettiaan ja uskottavuuttaan. Julkista rahoitusta kuitenkaan olisi sinänsä nähtävätekijänä, joka on varmistanut riippumattomuuden yksityisestä sektorista. Sen varmistamiseksi, että kaikki sidosryhmät ovat edustettuina standardien laatimis- ja hyväksymisprosessissa, olisi muun muassa IASB:n ja EFRAG:n johtokuntien jäsenyyden yhteydessä erityisesti vaadittava suurempaa avoimuutta. EFRAG:n ja IASB:n olisi toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet eturistiriitojen välttämiseksi, muun muassa näiden elinten eri henkilöstöryhmiensä vastuuta ja tehtäviä vastaavat julkistamisvaatimukset.
(16)
Kokemus on osoittanut, että unionin osallistuminen rahoitukseen varmistaa, että tuensaajat saavat selkeää, vakaata, monipuolista, terveellä pohjalla olevaa ja riittävää rahoitusta, ja vaikuttaa osaltaan siihen, että ne pystyvät täyttämään yleisen edun mukaiset tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti. Sen vuoksi unionin rahoitusosuuden avulla olisi edelleen varattava riittävästi rahoitusta kansainvälisen tilinpäätös- ja tilintarkastusstandardisoinnin ja erityisesti IFRS-säätiön, EFRAG:n ja PIOB:n toiminnan tukemiseksi.
(17)
Rahoitusmalliensa muuttamisen lisäksi IFRS-säätiö ja EFRAG ovat uudistaneet hallintoaan, jotta ne rakenteensa ja menettelyidensä avulla suorittaisivat varmuudella yleisen edun mukaiset tehtävänsä riippumattomasti, tehokkaasti, avoimesti ja demokraattisen vastuullisesti. IFRS-säätiölle on vuonna 2009 luotu valvontaelin julkisen vastuuvelvollisuuden ja valvonnan varmistamiseksi, neuvoa-antavan toimikunnan toimintaa on tehostettu, avoimuutta lisätty ja vaikutustenarvioinnit on virallistettu IASB:n asianmukaisen menettelyn osana. Pyrkimyksiä parantaa näiden elinten hallintoa jatketaan. Komissio käynnisti vuonna 2013 arvioinnin asetuksen (EY) N:o 1606/2002 soveltamisesta. Arviointi kattaa erityisesti mainitun asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt perusteet IFRS-standardien hyväksymiselle unionissa sekä IFRS-säätiön ja IASB:n hallintojärjestelyt. Komissio aikoo saada arvioinnin päätökseen ja raportoida sen tuloksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014. Tarvittaessa komissio tekee lainsäädäntöehdotuksen mainitun asetuksen toimivuuden parantamiseksi.
(18)
Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä (9).
(19)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012 (10) ja komission delegoitua asetusta (EU, Euratom) N:o 1268/2012 (11), joilla turvataan unionin taloudelliset edut, on tarpeen soveltaa pantaessa täytäntöön tätä ohjelmaa ottaen huomioon yksinkertaisuuden ja johdonmukaisuuden periaatteet budjettivälineiden valinnassa, niiden tapausten määrän rajallisuus, joissa komissiolla säilyy välitön toteuttamis- ja hallinnointivastuu, ja resurssien määrän säilyminen oikeasuhteisena verrattuna niiden käytöstä johtuvaan hallinnolliseen kuormitukseen.
(20)
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa vuotuisten työohjelmien vahvistamisen osalta.
(21)
Tämän ohjelman odotetaan edistävän tavoitteina olevia yritysten tilinpäätösten vertailtavuuden ja avoimuuden varmistamista koko unionissa sekä unionin tarpeiden esiintuominen tilinpäätösstandardien maailmanlaajuisen yhdenmukaistamisen yhteydessä. Unionin yhteinen linja auttaisi edistämään IFRS-standardien kansainvälistä hyväksymistä, keskinäistä lähentymistä ja laadukkaita kansainvälisiä tilintarkastusstandardeja kaikissa jäsenvaltioissa. Ohjelma edistää myös Eurooppa 2020 -strategiaa vahvistamalla rahoituspalveluiden ja pääoman sisämarkkinoita sekä tukee strategian ulkoista ulottuvuutta.
(22)
Tässä asetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta tiettyjen sellaisten elinten toiminnan osarahoitukseen, jotka edistävät unionin politiikkaan sisältyvää ja sitä tukevaa tavoitetta tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien standardien laatimisen, niiden hyväksymisen ja standardisointiprosessien valvonnan alalla.
(23)
Unionin rahoitusta ehdotetaan annettavaksi tarkasti määritellyille, määrältään rajatuille merkittävimmille tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastusten alan elimille. Nykyisessä institutionaalisessa kehyksessä toteutettavilla uusilla rahoitusjärjestelyillä olisi taattava vakaa, monipuolinen, tervepohjainen ja riittävä rahoitus, jonka turvin asianomaiset elimet pystyvät täyttämään unioniin liittyvät tai yleisen edun mukaiset tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti. Näiden elinten olisi julkistettava eriteltynä vaihtoehtoisista lähteistä saatu muu rahoitus.
(24)
Komission olisi erityisneuvonantajan raportissa annettujen suositusten jälkeinen kehitys huomioon ottaen toimitettava maaliskuussa 2014 ja sen jälkeen vuosittain vuodesta 2015 alkaen viimeistään kesäkuussa kertomus siitä, miten EFRAG on edistynyt hallintouudistustensa täytäntöönpanossa. IASB on aloittanut viitekehyksensä tarkistamisen. Tarkistetun viitekehyksen julkistamisen jälkeen komission olisi raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle mahdollisista viitekehykseen ja erityisesti varovaisuutta ja luotettavuutta koskeviin periaatteisiin tehdyistä muutoksista ja niiden perusteluista sekä varmistettava, että noudatetaan direktiivissä 2013/34/EU säädettyä vaatimusta ”oikean ja riittävän kuvan” antamisesta. Tuensaajien olisi varmistettava, että julkista rahoitusta käytetään tehokkaasti ja taloudellisesti, myös matkojen ja niihin liittyvien kustannusten osalta.
(25)
Ohjelmalla olisi korvattava tuensaajien aiempi yhteisrahoitusohjelma. Sen vuoksi päätös N:o 716/2009/EY olisi oikeusvarmuuden vuoksi kumottava.
(26)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on ajanjaksoa 2014-2020 koskevan unionin ohjelman perustaminen, jolla tuetaan sellaisten elinten toimintaa, jotka edistävät tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien unionin politiikan tavoitteiden saavuttamista, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
(27)
Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 294 artiklan mukaisesti annettava hyväksyntänsä mahdollisten uusien tuensaajien rahoittamiselle, vaikka nämä olisivat jonkin tässä asetuksessa luetellun tuensaajan suoria seuraajia.
(28)
On aiheellista yhdenmukaistaa tämän asetuksen soveltamisaika neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013) (12) soveltamisajan kanssa. Siksi tätä ohjelmaa olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään joulukuuta 2020,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Perustetaan 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi unionin ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, sellaisten elinten toiminnan tukemiseksi, jotka edistävät tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien unionin politiikan tavoitteiden saavuttamista.
2. Ohjelma kattaa IFRS-säätiön, EFRAG:n ja PIOB:n toiminnot, joilla tuetaan tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvän unionin politiikan toteuttamista laatimalla standardeja tai osallistumalla niiden laadintaan, soveltamalla, arvioimalla tai seuraamalla standardeja taikka valvomalla standardisointiprosesseja.
2 artikla
Tavoite
Ohjelman tavoitteena on parantaa sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan edellytyksiä tukemalla kansainvälisten tilinpäätös- ja tilintarkastusstandardien avointa ja riippumatonta laatimista.
3 artikla
Tuensaajat
1. Tämän ohjelman tuensaajat ovat:
a)
tilinpäätösraportoinnin alalla:
i)
EFRAG 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2016 välisenä aikana,
ii)
IFRS-säätiö;
b)
tilintarkastuksen alalla: PIOB.
2. Tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastuksen alalla työskentelevät elimet, jotka saavat unionin rahoitusta ohjelmasta, ovat velvollisia takaamaan riippumattomuutensa ja käyttämään julkisia varoja taloudellisesti ja tehokkaasti sellaisista mahdollisista erilaisista rahoituslähteistä huolimatta, joista ne voivat saada tukea.
4 artikla
Avustusten myöntäminen
Ohjelman mukainen rahoitus myönnetään vuosittain jaettavina toiminta-avustuksina.
5 artikla
Avoimuus
Ohjelmasta rahoitusta saavan tuensaajan on ilmoitettava näkyvästi, kuten verkkosivustolla, julkaisussa tai vuosiraportissa, saaneensa rahoitusta unionin talousarviosta sekä esitettävä eriteltynä vaihtoehtoisista lähteistä saatu muu rahoitus.
6 artikla
Varainhoitoa koskevat säännökset
1. Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2014-2020 ovat 43 176 000 euroa nykyhintoina.
2. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.
3. Edellä 1 kohdassa vahvistettujen rahoituspuitteiden ohjeellinen jakautuminen kolmen tuensaajan kesken on seuraava:
a)
EFRAG: 9 303 000 euroa;
b)
IFRS-säätiö: 31 632 000 euroa;
c)
PIOB: 2 241 000 euroa.
7 artikla
Ohjelman täytäntöönpano
Komissio panee ohjelman täytäntöön laatimalla vuotuiset työohjelmat asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti. Kussakin vuotuisessa työohjelmassa pannaan täytäntöön tämän asetuksen 2 artiklassa säädetty ohjelman tavoite määrittelemällä
a)
odotetut tulokset;
b)
määrärahojen jakautuminen tuensaajittain 6 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen ohjeellisten määrien mukaisesti.
Vuotuisessa työohjelmassa on avoimuuden varmistamiseksi myös mainittava viitteellisesti 2 artiklassa vahvistettu tavoite, 4 artiklassa määritetty täytäntöönpanomenettely ja raporteissa esitetyt huomiot.
Komissio hyväksyy vuotuiset työohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä.
8 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudelliset edut suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltamalla tarvittaessa tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.
2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän ohjelman mukaisesti rahoitusta saaneiden tuensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikan päällä suoritettavia tarkastuksia.
Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (13) säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikan päällä suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, korruptiota tai muuta laitonta toimintaa.
Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa, jotka ovat seurausta tämän asetuksen täytäntöönpanosta, on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikan päällä suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista.
9 artikla
Arviointi
1. Komissio antaa viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2014 Euroopan parlamentille ja neuvostolle ensimmäisen kertomuksen EFRAG:in tilinpäätöksiä ja rahoitustietoja koskevan alan tarvittavista hallintouudistuksista ottaen huomioon muun muassa erityisneuvonantajan raportissa annettujen suositusten jälkeisen kehityksen sekä toimenpiteet, jotka EFRAG on jo toteuttanut näiden uudistusten täytäntöönpanemiseksi.
2. Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 Euroopan parlamentille ja neuvostolle asetusta (EY) N:o 1606/2002 koskevan arviointinsa tuloksista kertomuksen, johon sisältyy tarvittaessa ehdotuksia mainitun asetuksen muuttamisesta sen toimivuuden parantamiseksi, sekä kaikkien asiaankuuluvien instituutioiden hallintojärjestelyistä.
3. Komissio laatii vuodesta 2015 alkaen vuotuisen kertomuksen IFRS-säätiön toiminnasta IFRS-standardien, PIOB:n ja EFRAG:n kehityksen osalta.
4. IFRS-säätiön osalta 3 kohdassa tarkoitettu kertomus kattaa sen toiminnan ja erityisesti yleiset periaatteet, joiden pohjalta uusia standardeja on kehitetty. Kertomuksessa arvioidaan myös sitä, otetaanko IFRS-standardeissa asianmukaisesti huomioon erilaiset liiketoimintamallit ja näkyvätkö niissä liiketoimien todelliset seuraukset sekä onko niissä vältetty tarpeetonta monimutkaisuutta ja keinotekoisia lyhyen aikavälin ja vaihtelevia painotuksia.
Tarkistetun viitekehyksen julkistamisen jälkeen komissio käsittelee viitekehykseen mahdollisesti tehtyjä muutoksia keskittyen erityisesti varovaisuutta ja luotettavuutta koskeviin periaatteisiin.
5. Edellä 3 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa käsitellään PIOB:n tai sen seuraajaorganisaation osalta edistymistä rahoituksen monipuolistamisessa. Jos IFAC:in rahoituksen osuus on tiettynä vuonna yli kaksi kolmasosaa PIOB:n vuotuisesta kokonaisrahoituksesta, komissio ehdottaa vuosittaisen rahoitusosuutensa rajoittamista kyseisenä vuonna enintään 300 000 euroon.
6. EFRAG:n osalta 3 kohdassa tarkoitettu kertomus kattaa seuraavat seikat:
a)
ottaako EFRAG kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja koskevassa teknisessä työssään asianmukaisesti huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyn vaatimuksen arvioidessaan, ovatko uudet tai muutetut IFRS-standardit ”oikeaa ja riittävää kuvaa” koskevan periaatteen mukaisia ja edistävätkö ne unionin yleistä etua;
b)
arvioiko EFRAG IFRS-standardeja koskevassa teknisessä työssään asianmukaisesti, ovatko IASB:n kehittämät uudet tai muutetut kansainväliset tilinpäätösstandardit tai niiden luonnokset näyttöön perustuvia ja unionin tarpeiden mukaisia, kun otetaan huomioon tilinpäätösmallien ja taloudellisten mallien ja niitä koskevien näkemysten moninaisuus unionissa; ja
c)
kuinka EFRAG on edistynyt hallintouudistustensa täytäntöönpanossa ottaen huomioon erityisneuvonantajan kertomuksessa annettujen suositusten jälkeinen kehitys.
Tarvittaessa komissio antaa lainsäädäntöehdotuksen EFRAG:n rahoituksen jatkamisesta 31 päivän joulukuuta 2016 jälkeen.
7. Komissio toimittaa 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään kunkin vuoden kesäkuun 30 päivänä.
8. Komissio antaa viimeistään kaksitoista kuukautta ennen ohjelman päättymistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta. Kertomuksessa on arvioitava ainakin ohjelman yleistä tarkoituksenmukaisuutta ja johdonmukaisuutta, sen toteutuksen tehokkuutta sekä tuensaajien työohjelmalla yhdessä ja erikseen saavutettuja tuloksia 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin nähden.
9. Komissio toimittaa tässä artiklassa tarkoitetut kertomukset tiedoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle.
10 artikla
Kumoaminen
Kumotaan päätös N:o 716/2009/EY 1 päivästä tammikuuta 2014.
11 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen 31 päivään joulukuuta 2020 saakka.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 3 päivänä huhtikuuta 2014.