NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 529/2014
ze dne 12. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 143 odst. 5 třetí pododstavec a čl. 312 odst. 4 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 143 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 odkazuje rozsah použití ratingového systému na druhy expozic, které lze podrobit ratingu pomocí specifického ratingového systému.
(2)
Nařízení (EU) č. 575/2013 rozlišuje mezi podstatnými rozšířeními a změnami přístupu založeného na interním ratingu (přístup IRB) a pokročilého přístupu k měření (AMA), které podléhají schválení, a všemi ostatními změnami, které je třeba oznámit. Pokud jde o druhou skupinu rozšíření a změn, nařízení (EU) č. 575/2013 neuvádí, kdy má k oznámení rozšíření či změny dojít, tj. zda by změna měla být oznámena předtím, než je provedena, nebo po provedení. Lze se domnívat, že není nutné, aby o provedení rozšíření a změn menšího významu příslušné orgány věděly předem. Navíc by bylo účelnější a méně náročné, kdyby instituce informace o takovýchto změnách menšího významu shromažďovaly a pravidelně je oznamovaly příslušným orgánům. Několik členských států již takovéto postupy dohledu uplatňuje. Rozšíření a změny, které je třeba oznámit, je tedy třeba dále rozdělit na rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změny, které stačí oznámit poté, co byly provedeny. Tím by se dále zaručilo, že příslušné orgány ve svých každodenních úkolech věnují pozornost rozšířením a změnám, které mohou podstatně změnit požadavky na kapitál nebo výkonnost modelů či ratingových systémů. Také by se tím zaručilo, že instituce odlišují rozšíření a změny, které mají mimořádný význam, a rozšíření a změny menšího významu, a to na základě přístupu k dohledu orientovaného na rizika. Takovéto rozlišování rozšíření a změn, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změn, které stačí oznámit poté, co byly provedeny, by bylo obezřetné vzhledem tomu, že oznámení před provedením by příslušným orgánům umožnilo přezkoumat, zda je toto nařízení uplatňováno správně. Tím by se následně snížila zátěž institucí spojená s dohledem.
(3)
Podstatnost rozšíření či změn modelů zpravidla závisí na druhu a kategorii navrhovaného rozšíření či změny (což by se mělo odrážet v kvalitativních kritériích) a na jejich potenciálu změnit požadavky na kapitál nebo případně objemy rizikově vážených expozic (což by se mělo odrážet v kvantitativních kritériích). Proto by všechna kvantitativní kritéria pro přezkum podstatnosti rozšíření a změn měla mít formu prahové hodnoty založené na procentní změně požadavků na kapitál nebo případně objemů rizikově vážených expozic před změnou a po ní.
(4)
Zatímco u rozšíření a změn modelů pokročilého přístupu k měření by kvantitativní prahová hodnota měla být v zájmu jednoduchosti vypočtena na základě požadavků na kapitál, u změn přístupu založeného na interním ratingu by měla být prahová hodnota vypočtena na základě objemů rizikově vážených expozic, aby se zamezilo tomu, že budou prahové hodnoty nemístně ovlivněny rozdíly ve výši provedených úvěrových úprav v ocenění, jež mají vliv na požadavky na kapitál, avšak nikoli na rizikově vážené expozice. Kromě toho by kvantitativní prahové hodnoty měly být koncipovány tak, aby zohledňovaly celkový dopad rozšíření či změn na kapitál požadovaný na základě interních přístupů a standardních přístupů, aby se zohlednil rozsah, v němž jsou u celkových požadavků na kapitál nebo objemů rizikově vážených expozic používány interní přístupy. To platí pro všechny prahové hodnoty u obou přístupů s výjimkou druhé prahové hodnoty v čl. 4 odst. 1 písm. c) bodě ii) pro přístup IRB a prahové hodnoty pro předběžné oznámení pro přístup IRB, které jsou koncipovány s ohledem na dopad změn na objemy rizikově vážených expozic, na něž se vztahuje rozsah použití specifického modelu. Jak u přístupu založeného na interním ratingu, tak u pokročilého přístupu k měření by měl být výpočet pro odvození dopadu daného rozšíření nebo změny proveden s odkazem na stejný časový bod vzhledem k tomu, že soubor expozic (v případě přístupu IRB) a rizikový profil (v případě přístupu AMA) jsou s měnícím se časem poměrně stabilní.
(5)
Příslušné orgány mohou kdykoli přijmout vhodná opatření v oblasti dohledu, pokud jde o rozšíření a změny modelů, které byly oznámeny, a to na základě průběžného přezkumu stávajících svolení používat interní přístupy, jenž je stanoven v článku 101 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (2). To má na jedné straně zaručit, že budou uspokojeny požadavky stanovené v oddílu 6 kapitoly 3 hlavy II části 3 nebo v kapitole 4 hlavy III části 3 nebo v kapitole 5 hlavy IV části 3 nařízení (EU) č. 575/2013. Na druhé straně je nutné stanovit v pravidlech podněty pro nová schválení a oznámení rozšíření a změn interních přístupů. Taková pravidla by neměla ovlivnit přístupy k dohledu založené na přezkumu interního modelu nebo správní postupy stanovené v čl. 20 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Na změny v trvalém částečném využívání interních přístupů nebo případně v postupném zavádění interních přístupů se vztahují články 148 a 150 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě přístupu IRB a článek 314 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě pokročilého přístupu k měření. Proto by se toto nařízení nemělo na uvedené druhy změn vztahovat.
(7)
Svolení příslušných orgánů se týká metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT v rámci přístupů, a proto by se toto nařízení nemělo vztahovat na probíhající slaďování modelů se souborem údajů použitých k výpočtům, které vychází ze schválených metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT.
(8)
Aby mohly příslušné orgány posoudit, zda instituce správně uplatnily pravidla pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn, měly by instituce předkládat příslušným orgánům odpovídající dokumenty. Aby se snížila zátěž institucí spojená s dohledem a zvýšila účelnost a účinnost postupů, které příslušné orgány v tomto ohledu uplatňují, měla by být stanovena pravidla, v nichž budou upřesněny požadavky na dokumenty, které mají být přiloženy k žádostem o schválení rozšíření a změn či k jejich oznámení.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Evropský orgán pro bankovnictví předložil Komisi.
(10)
Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisejí, jelikož se týkají rozšíření a/nebo změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření týkajících se požadavků na kapitál pro úvěrové a operační riziko, a také proto, že relevantní otázky a postupy spojené s dohledem jsou u těchto dvou druhů interních přístupů podobné. Aby se zaručila soudržnost uvedených ustanovení a zároveň aby se usnadnil ucelený pohled na ně pro osoby, které podléhají uvedeným povinnostem, je žádoucí, aby ustanovení vstoupila v platnost zároveň a aby byly všechny regulační technické normy požadované nařízením (EU) č. 575/2013 týkající se rozšíření a změn interních modelů pro úvěrové a operační riziko začleněny do jediného nařízení. Nicméně jelikož se ustanovení písm. a) prvního pododstavce čl. 312 odst. 4 týká jiného tématu, toto nařízení se týká pouze písmen b) a c).
(11)
Evropský orgán pro bankovnictví uspořádal k návrhům regulačních technických norem, na nichž je toto nařízení založeno, otevřené veřejné konzultace, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v bankovnictví zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podmínky pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření povolených v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013, včetně způsobů oznamování takových změn a rozšíření.
Článek 2
Kategorie rozšíření a změn
1. Podstatnost změn v rozsahu použití ratingového systému nebo v přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech nebo podstatnost změn ratingových systémů nebo přístupů k akciovým expozicím založených na interních modelech z hlediska přístupu založeného na interním ratingu („změny přístupu IRB“) nebo podstatnost rozšíření a změn z hlediska pokročilého přístupu k měření („rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření“) se zařadí do jedné z následujících kategorií:
a)
podstatná rozšíření a změny, které podle čl. 143 odst. 3 a čl. 312 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují svolení příslušných orgánů;
b)
jiná rozšíření a změny, které je třeba oznámit příslušným orgánům.
2. Rozšíření a změny uvedené v odst. 1 písm. b) se dále klasifikují jako:
a)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením;
b)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit po provedení.
Článek 3
Zásady klasifikace rozšíření a změn
1. Klasifikace změn přístupu IRB se provede v souladu s tímto článkem a články 4 a 5.
Klasifikace rozšíření a změn pokročilého přístupu k měření se provede v souladu s tímto článkem a články 6 a 7.
2. Pokud se od institucí vyžaduje, aby vypočítaly kvantitativní dopad rozšíření či změny na požadavky na kapitál nebo případně na objemy rizikově vážených expozic, instituce použijí tuto metodiku:
a)
pro účely posouzení kvantitativního dopadu instituce použijí nejnovější dostupné údaje;
b)
pokud není přesné posouzení kvantitativního dopadu proveditelné, instituce místo toho posoudí dopad na základě reprezentativního vzorku či jiných spolehlivých metod dedukce;
c)
u změn, které nemají přímý kvantitativní dopad, se výpočet kvantitativního dopadu podle čl. 4 odst. 1 písm. c) pro přístup IRB nebo čl. 6 odst. 1 písm. c) pro pokročilý přístup k měření neprovádí.
3. Jedno podstatné rozšíření či změna se nerozdělí do více změn či rozšíření, které by byly méně podstatné.
4. V případě pochybností zařadí instituce rozšíření a změny do kategorie nejvyšší potenciální podstatnosti.
5. Pokud příslušné orgány poskytly svolení ve vztahu k podstatnému rozšíření či změně, instituce vypočítají požadavky na kapitál na základě schváleného rozšíření či změny od data stanoveného v novém svolení, které nahradí svolení předchozí. Pokud nejsou rozšíření či změny, k nimž příslušné orgány vydaly svolení, k datu uvedeném v novém svolení provedeny, je nutné, aby k nim příslušné orgány vydaly nové svolení, o něž se požádá bez zbytečného prodlení.
6. Dojde-li k průtahům při provádění rozšíření či změny, k nimž příslušný orgán vydal svolení, instituce to oznámí příslušnému orgánu a předloží mu plán včasného provedení schváleného rozšíření či změny, který provede ve lhůtě dohodnuté s příslušným orgánem.
7. Pokud jsou rozšíření nebo změna klasifikovány jako rozšíření či změny, které je třeba před provedením oznámit příslušným orgánům, a pokud se instituce po oznámení rozhodnou, že dané rozšíření či změnu neprovedou, uvědomí o tomto rozhodnutí bez zbytečného prodlení příslušné orgány.
Článek 4
Podstatné změny přístupu IRB
1. Změny přístupu IRB se považují za podstatné, pokud splňují kteroukoli z těchto podmínek:
a)
patří mezi změny rozsahu použití ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části I oddílu 1;
b)
patří mezi změny ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části II oddílu 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 1,5 %:
-
celkové objemy rizikově vážených expozic mateřské instituce v EU pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění na konsolidované úrovni,
-
celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
k 15 % či vyššímu snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění před změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 5
Změny přístupu IRB, jež nejsou považovány za podstatné
1. Změny přístupu IRB, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 143 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
změny, které splňují některou z následujících podmínek, se oznámí příslušnému orgánu alespoň dva měsíce před provedením:
i)
změny popsané v příloze I části I oddíle 2,
ii)
změny popsané v příloze I části II oddíle 2,
iii)
změny, kterou jsou příčinou alespoň 5 % snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech;
b)
všechny ostatní změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) bodu iii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 6
Podstatná rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření
1. Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření se považují za podstatné, pokud splňují některou z následujících podmínek:
a)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části I oddíle 1;
b)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části II oddíle 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových konsolidovaných požadavků mateřské instituce v EU na kapitál pro operační riziko,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko dceřiného podniku v případě, že mateřská instituce neobdržela svolení použít pokročilý přístup k měření.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu pokročilého přístupu k měření před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně, v uvedeném pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
Článek 7
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou považovány za podstatné
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 312 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
rozšíření a změny, které spadají do přílohy II části I oddílu 2 a části II oddílu 2, se oznámí příslušným orgánům alespoň dva měsíce před provedením;
b)
všechna ostatní rozšíření a změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
Článek 8
Dokumentace rozšíření a změn
1. U rozšíření a změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření, které na základě klasifikace vyžadují svolení příslušných orgánů, instituce společně s žádostí předloží tyto dokumenty:
a)
popis rozšíření nebo změny, jejich zdůvodnění a cíl;
b)
datum provedení;
c)
rozsah použití ovlivněný rozšířením či změnou modelu spolu s objemovými charakteristikami;
d)
technický a procesní dokument (dokumenty);
e)
zprávy o nezávislém přezkumu či validaci prováděných institucemi;
f)
potvrzení, že rozšíření či změna byly v rámci schvalovacích procesů instituce schváleny příslušnými subjekty, a datum schválení;
g)
případný kvantitativní dopad změny či rozšíření na objemy rizikově vážených expozic nebo na požadavky na kapitál;
h)
záznamy o počtu aktuálních a předcházejících verzí interních modelů, které podléhají schválení.
2. U rozšíření a změn, které na základě klasifikace vyžadují oznámení buď před provedením, nebo po něm, instituce společně s oznámením předloží dokumentaci uvedenou v odst. 1 písm. a), b), c), f) a g).
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. března 2014.
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 529/2014,
annettu 12 päivänä maaliskuuta 2014,
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 täydentämisestä sisäisten luottoluokitusten menetelmän ja kehittyneen mittausmenetelmän laajennusten ja muutosten olennaisuuden arvioinnissa käytettävien teknisten sääntelystandardien osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) muuttamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja erityisesti sen 143 artiklan 5 kohdan kolmannen alakohdan sekä 312 artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EU) N:o 575/2013 143 artiklan 3 kohdan mukaisesti luokitusjärjestelmän soveltamisalalla tarkoitetaan vastuutyyppiä, joka voidaan luokitella erityisellä luokitusjärjestelmällä.
(2)
Asetuksessa (EU) N:o 575/2013 erotetaan toisistaan sisäisten luottoluokitusten menetelmään (IRB-menetelmä) ja kehittyneeseen mittausmenetelmään (AMA-menetelmä) tehdyt olennaiset laajennukset tai muutokset, jotka edellyttävät luvan hankintaa, ja kaikki muut muutokset, joista on annettava ilmoitus. Jälkimmäisten muutosten osalta asetuksessa (EU) N:o 575/2013 ei mainita laajennuksen tai muutoksen ilmoitusajankohtaa eli sitä, olisiko muutoksesta ilmoitettava ennen sen tekemistä vai sen jälkeen. Olisi katsottava, ettei merkitykseltään vähäisten laajennusten tai muutosten tarvitse olla toimivaltaisten viranomaisten tiedossa etukäteen. Lisäksi laitosten kannalta olisi tehokkaampaa ja vähemmän työlästä, jos ne keräävät tällaiset merkitykseltään vähäiset muutokset ja ilmoittavat ne toimivaltaisille viranomaisille säännöllisin väliajoin. Tämä onkin ollut valvontakäytäntönä jo useissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi ilmoituksen antamista edellyttävät laajennukset ja muutokset olisi jaettava edelleen laajennuksiin ja muutoksiin, joista on annettava ilmoitus ennen niiden tekemistä, ja laajennuksiin ja muutoksiin, joista on ilmoitettava vasta niiden tekemisen jälkeen. Tällä tavoin voitaisiin lisäksi varmistaa, että toimivaltaiset viranomaiset ottavat päivittäisissä tehtävissään päähuomion kohteeksi ne laajennukset ja muutokset, jotka saattavat muuttaa olennaisesti omien varojen vaatimuksia taikka malleilla tai luokitusjärjestelmillä saavutettavia tuloksia. Tämä antaisi varmuuden myös siitä, että laitokset erottavat toisistaan erittäin merkittävät laajennukset ja muutokset sekä merkitykseltään vähäiset laajennukset ja muutokset riskipainotteisen valvontamenetelmän perusteella. Tällaisen eron tekeminen niiden laajennusten ja muutosten välillä, joista on ilmoitettava ennen niiden tekemistä, ja niiden laajennusten ja muutosten välillä, joista on ilmoitettava niiden tekemisen jälkeen, olisi järkevää, koska ilmoituksen antaminen ennen laajennusten ja muutosten tekemistä antaisi toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuuden tarkastella uudelleen tämän asetuksen asianmukaista soveltamista. Tämä puolestaan keventäisi myös laitosten valvontarasitetta.
(3)
Malleihin tehtyjen laajennusten ja muutosten olennaisuus riippuu yleensä ehdotetun laajennuksen tai muutoksen tyypistä ja luokasta (mikä olisi otettava huomioon laadullisissa perusteissa) ja mahdollisuudesta, että laajennus tai muutos muuttaa omien varojen vaatimuksia tai tapauksen mukaan riskipainotettuja vastuueriä (mikä olisi otettava huomioon määrällisissä perusteissa). Tämän vuoksi laajennusten tai muutosten olennaisuuden tarkastelussa käytettävien määrällisten perusteiden olisi oltava sellaisen kynnysarvon muodossa, joka perustuu omien varojen vaatimuksissa tai tapauksen mukaan riskipainotetuissa vastuuerissä tapahtuneeseen prosentuaaliseen muutokseen ennen muutoksen tekemistä ja sen jälkeen.
(4)
AMA-menetelmiin tehtyjen laajennusten ja muutosten määrällinen kynnysarvo olisi laskettava yksinkertaisuuden vuoksi omien varojen vaatimusten perusteella, kun taas IRB-menetelmiin tehtyjen muutosten kynnysarvo olisi laskettava riskipainotettujen vastuuerien perusteella sen välttämiseksi, että vastuun arvonoikaisujen määrissä olevat erot, jotka vaikuttavat omien varojen vaatimuksiin mutteivät riskipainotettuihin vastuueriin, vaikuttavat perusteettomasti kynnysarvoihin. Lisäksi määrälliset kynnysarvot olisi suunniteltava siten, että niissä otetaan huomioon laajennusten tai muutosten kokonaisvaikutukset sisäisten menetelmien ja standardimenetelmien perusteella vaadittavaan pääomaan, jotta kynnysarvot kuvastaisivat sitä, missä laajuudessa sisäisiä menetelmiä käytetään kaiken kaikkiaan omien varojen vaatimusten tai riskipainotettujen vastuuerien määrityksessä. Tämä koskee molempien menetelmien kaikkia kynnysarvoja, lukuun ottamatta 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdassa säädettyä IRB-menetelmän toista kynnysarvoa ja IRB-menetelmän ennakkoilmoitusta koskevaa kynnysarvoa, jotka on suunniteltu siten, että niissä otetaan huomioon muutosten vaikutukset tietyn mallin soveltamisalaan kuuluviin riskipainotettuihin vastuueriin. Sekä IRB- että AMA-menetelmän tapauksessa tietyn laajennuksen tai muutoksen vaikutusten määrittämistä koskevat laskelmat olisi tehtävä suhteessa samaan ajankohtaan, koska vastuut (IRB-menetelmän tapauksessa) ja riskiprofiili (AMA-menetelmän tapauksessa) pysyvät ajan mittaan suhteellisen vakaina.
(5)
Toimivaltaiset viranomaiset voivat milloin tahansa kohdistaa aiheellisia valvontatoimenpiteitä ilmoitettuihin mallien laajennuksiin ja muutoksiin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (2) 101 artiklassa säädetyn sisäisten menettelyjen käyttöä koskevien lupien jatkuvan tarkastelun perusteella. Tämän tarkoituksena on yhtäältä varmistaa, että asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen osan II osaston 3 luvun 6 jaksossa tai kolmannen osan III osaston 4 luvussa tai kolmannen osan IV osaston 5 luvussa säädettyjä vaatimuksia noudatetaan edelleen. Toisaalta säännöt ovat tarpeen laukaisevien tapahtumien vahvistamiseksi uusien lupien hankkimiselle sisäisiin menetelmiin tehdyille laajennuksille ja muutoksille sekä ilmoitusten antamiselle laajennuksista ja muutoksista. Tällaisten sääntöjen ei pitäisi vaikuttaa mallien tarkastelua koskeviin sisäisiin valvontamenetelmiin tai asetuksen (EU) N:o 575/2013 20 artiklan 8 kohdassa säädettyihin hallinnollisiin menettelyihin.
(6)
Muutokset sisäisten menettelyjen pysyvään osittaiseen käyttöön tai tapauksen mukaan sisäisten menettelyjen vaiheittaiseen soveltamiseen kuuluvat IRB-menetelmän osalta asetuksen (EU) N:o 575/2013 148 ja 150 artiklan sekä AMA-menetelmän osalta asetuksen (EU) N:o 575/2013 314 artiklan soveltamisalaan. Sen vuoksi tämäntyyppisten muutosten ei pitäisi kuulua tämän asetuksen soveltamisalaan.
(7)
Koska toimivaltaisten viranomaisten lupa liittyy menettelyihin sisältyviin menetelmiin, prosesseihin, valvontaan, tietojen keruuseen ja tietotekniikkajärjestelmiin, tässä asetuksessa ei pitäisi käsitellä mallien jatkuvaa mukauttamista laskennassa käytettyyn tietokokonaisuuteen hyväksyttyjen menetelmien, prosessien, valvonnan, tietojen keruun ja tietotekniikkajärjestelmien perusteella.
(8)
Jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat arvioida, ovatko laitokset soveltaneet laajennusten ja muutosten olennaisuuden arviointia koskevia sääntöjä oikein, laitosten olisi toimitettava toimivaltaisille viranomaisille asianmukaista asiakirja-aineistoa. Laitosten valvontarasitteen keventämiseksi ja toimivaltaisten viranomaisten valvontamenettelyjen tehostamiseksi olisi vahvistettava säännöt, joissa määritetään laajennuksia tai muutoksia koskeviin lupahakemuksiin tai ilmoituksiin liittyvää asiakirja-aineistoa koskevat vaatimukset.
(9)
Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan pankkiviranomainen on toimittanut komissiolle.
(10)
Tämän asetuksen säännökset ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa, koska ne koskevat laajennuksia ja/tai muutoksia, joita AMA- ja IRB-menettelyihin tehdään luottoriskiin ja operatiivisen riskiin sovellettavien omien varojen vaatimusten osalta, ja koska näihin kahteen sisäiseen menettelytyyppiin liittyvät valvontakysymykset ja -menettelyt vastaavat toisiaan. Jotta voitaisiin varmistaa kyseisten säännösten johdonmukaisuus ja helpottaa asiaa koskevien velvoitteiden piiriin kuuluvien henkilöiden mahdollisuutta saada niistä kattava käsitys ja tutustua niihin koordinoidusti, on suotavaa, että säännökset tulevat voimaan samaan aikaan ja että kaikki asetuksella (EU) N:o 575/2013 edellytetyt tekniset sääntelystandardit, jotka koskevat luottoriskiä ja operatiivista riskiä koskeviin sisäisiin malleihin tehtyjä laajennuksia ja muutoksia, kootaan yhteen asetukseen. Koska 312 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan kohde on kuitenkin eri, tämä asetus koskee vain kyseisen artiklan b ja c alakohtaa.
(11)
Euroopan pankkiviranomainen on järjestänyt avoimen julkisen kuulemisen niistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (3) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde
Tässä asetuksessa vahvistetaan edellytykset, joilla arvioidaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti sallittaviin sisäisten luottoluokitusten menetelmiin ja kehittyneisiin mittausmenetelmiin tehtyjen laajennusten ja muutosten olennaisuutta, mukaan lukien tällaisista muutoksista ja laajennuksista annettavia ilmoituksia koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
2 artikla
Laajennusten ja muutosten luokat
1. Oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin sovellettavan luokitusjärjestelmän tai sisäisen mallin menetelmän soveltamisalaan tehtyjen muutosten tai oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin sovellettaviin luokitusjärjestelmiin tai sisäisen mallin menetelmään tehtyjen muutosten olennaisuus sisäisten luottoluokitusten menetelmän osalta, jäljempänä ’IRB-menetelmään tehdyt muutokset’, ja kehittyneeseen mittausmenetelmään tehtyjen laajennusten ja muutosten olennaisuus kehittyneen mittaamismenetelmän osalta, jäljempänä ’AMA-menetelmään tehdyt laajennukset ja muutokset’, on luokiteltava seuraavasti:
a)
olennaiset laajennukset ja muutokset, jotka asetuksen (EU) N:o 575/2013 143 artiklan 3 kohdan ja 312 artiklan 2 kohdan mukaan edellyttävät lupaa toimivaltaisilta viranomaisilta;
b)
muut laajennukset ja muutokset, jotka edellyttävät ilmoituksen antamista toimivaltaisille viranomaisille.
2. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut laajennukset ja muutokset on luokiteltava edelleen seuraavasti:
a)
laajennukset ja muutokset, jotka edellyttävät ilmoituksen antamista ennen niiden tekemistä;
b)
laajennukset ja muutokset, jotka edellyttävät ilmoituksen antamista niiden tekemisen jälkeen.
3 artikla
Laajennusten ja muutosten luokitteluperiaatteet
1. IRB-menetelmään tehtyjen muutosten luokittelu on suoritettava tämän artiklan sekä 4 ja 5 artiklan mukaisesti.
AMA-menetelmään tehtyjen laajennusten ja muutosten luokittelu on suoritettava tämän artiklan sekä 6 ja 7 artiklan mukaisesti.
2. Kun laitosten edellytetään laskevan laajennuksen tai muutoksen määrälliset vaikutukset omien varojen vaatimuksiin tai tapauksen mukaan riskipainotettuihin vastuueriin, niiden on noudatettava seuraavaa menetelmää:
a)
arvioidessaan määrällisiä vaikutuksia laitosten on käytettävä tuoreimpia saatavilla olevia tietoja;
b)
jos määrällisiä vaikutuksia ei ole mahdollista arvioida tarkasti, laitosten on sen sijaan arvioitava vaikutukset edustavan otoksen tai muiden luotettavien päättelymenetelmien perusteella;
c)
muutoksille, joilla ei ole suoria määrällisiä vaikutuksia, ei lasketa määrällisiä vaikutuksia IRB-menetelmän osalta 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan tai AMA-menetelmän osalta 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti.
3. Yhtä olennaista laajennusta tai muutosta ei saa jakaa useampaan vähemmän olennaiseen muutokseen tai laajennukseen.
4. Epäselvissä tilanteissa laitosten on sijoitettava laajennukset ja muutokset korkeimpaan mahdolliseen olennaisuusluokkaan.
5. Jos toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet luvan olennaisen laajennuksen tai muutoksen tekemiseen, laitosten on laskettava omien varojen vaatimukset hyväksytyn laajennuksen tai muutoksen perusteella alkaen aiemman luvan korvaavassa uudessa luvassa määritetystä päivämäärästä. Jos laajennusta tai muutosta, jonka tekemiseen toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet luvan, ei tehdä uudessa luvassa määritettyyn päivämäärään mennessä, on edellytettävä uuden, viipymättä sovellettavan luvan hankkimista toimivaltaisilta viranomaisilta.
6. Jos laajennus tai muutos, jonka tekemiseen toimivaltainen viranomainen on antanut luvan, viivästyy, laitoksen on ilmoitettava asiasta toimivaltaiselle viranomaiselle ja esitettävä toimivaltaiselle viranomaiselle hyväksytyn laajennuksen tai muutoksen oikea-aikaista tekemistä koskeva suunnitelma, jota laitoksen on sovellettava toimivaltaisen viranomaisen kanssa sovittavan jakson aikana.
7. Jos laajennus tai muutos luokitellaan sellaiseksi, joka vaatii ennakkoilmoituksen antamista toimivaltaisille viranomaisille, ja jos laitokset päättävät ilmoituksen antamisen jälkeen olla tekemättä laajennusta tai muutosta, laitosten on ilmoitettava päätöksestä viipymättä toimivaltaisille viranomaisille.
4 artikla
IRB-menetelmään tehdyt olennaiset muutokset
1. IRB-menetelmään tehdyt muutokset on katsottava olennaisiksi, jos ne täyttävät jonkin seuraavista edellytyksistä:
a)
ne kuuluvat oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin sovellettavan luokitusjärjestelmän tai sisäisen mallin menettelyn soveltamisalaan tehtyihin muutoksiin, joita kuvaillaan liitteessä I olevan I osan 1 jaksossa;
b)
ne kuuluvat oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin sovellettavaan luokitusjärjestelmään tai sisäisen mallin menettelyyn tehtyihin muutoksiin, joita kuvaillaan liitteessä I olevan II osan 1 jaksossa;
c)
niiden tulos on jompikumpi seuraavista:
i)
1,5 prosentin vähennys jommassakummassa seuraavista:
-
EU:ssa emoyrityksenä toimivan laitoksen konsolidoidut riskipainotettujen vastuuerien kokonaismäärä luotto- ja laimentumisriskin osalta,
-
kun on kyse laitoksesta, joka ei ole emoyrityksenä toimiva laitos eikä tytäryritys, riskipainotettujen vastuuerien kokonaismäärä luotto- ja laimentumisriskin osalta;
ii)
vähintään 15 prosentin vähennys riskipainotetuissa vastuuerissä oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin sovellettavan sisäisen luokitusjärjestelmän tai sisäisen mallin menetelmän soveltamisalaan liittyvän luotto- ja laimentumisriskin osalta.
2. Sovellettaessa tämän artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohtaa muutoksen vaikutuksia on 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti arvioitava suhdelukuna, joka lasketaan seuraavasti:
a)
osoittajassa oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin sovellettavan sisäisen luokitusjärjestelmän tai sisäisen mallin menetelmän soveltamisalaan liittyvän luotto- ja laimentumisriskin osalta riskipainotettujen vastuuerien erotus ennen muutoksen tekemistä ja muutoksen tekemisen jälkeen EU:ssa emoyrityksenä toimivan laitoksen kondolidoidulla tasolla tai sellaisen laitoksen tasolla, joka ei ole emoyrityksenä toimiva laitos eikä tytäryritys;
b)
nimittäjässä luotto- ja laimentumisriskin osalta riskipainotettujen vastuuerien kokonaismäärä EU:ssa emoyrityksenä toimivan laitoksen konsolidoidulla tasolla tai sellaisen laitoksen tasolla, joka ei ole emoyrityksenä toimiva laitos eikä tytäryritys.
Laskenta on suoritettava suhteessa samaan ajankohtaan.
Riskipainotettuihin vastuueriin kohdistuvien vaikutusten määrityksessä on viitattava vain muutoksen vaikutuksiin IRB-menetelmään, ja vastuiden on oletettava pysyvän ennallaan.
3. Sovellettaessa tämän artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohtaa muutoksen vaikutuksia on 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti arvioitava suhdelukuna, joka lasketaan seuraavasti:
a)
osoittajassa oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin sovellettavan sisäisen luokitusjärjestelmän tai sisäisen mallin menetelmän soveltamisalaan liittyvän luotto- ja laimentumisriskin osalta riskipainotettujen vastuuerien erotus ennen muutoksen tekemistä ja muutoksen tekemisen jälkeen;
b)
nimittäjässä oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin sovellettavan sisäisen luokitusjärjestelmän tai sisäisen mallin menetelmän soveltamisalaan liittyvän luotto- ja laimentumisriskin osalta riskipainotetut vastuuerät ennen muutosta.
Laskenta on suoritettava suhteessa samaan ajankohtaan.
Riskipainotettuihin vastuueriin kohdistuvien vaikutusten määrityksessä on viitattava vain muutoksen vaikutuksiin IRB-menetelmään, ja vastuiden on oletettava pysyvän ennallaan.
5 artikla
IRB-menetelmään tehdyt muutokset, joita ei katsota olennaisiksi
1. IRB-menetelmään tehdyt muutokset, jotka eivät ole olennaisia mutta jotka on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille asetuksen (EU) N:o 575/2013 143 artiklan 4 kohdan mukaisesti, on ilmoitettava seuraavasti:
a)
muutokset, jotka täyttävät jonkin seuraavista edellytyksistä, on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille vähintään kaksi kuukautta ennen niiden tekemistä:
i)
liitteessä I olevan I osan 2 jaksossa kuvaillut muutokset;
ii)
liitteessä I olevan II osan 2 jaksossa kuvaillut muutokset;
iii)
muutokset, jotka johtavat oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin sovellettavan sisäisen luokitusjärjestelmän tai sisäisen mallin menetelmän soveltamisalaan liittyvän luotto- ja laimentumisriskin osalta vähintään 5 prosentin vähennykseen riskipainotetuissa vastuuerissä.
b)
Kaikki muut muutokset on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille niiden tekemisen jälkeen vähintään kerran vuodessa.
2. Sovellettaessa tämän artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohtaa muutoksen vaikutuksia on 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti arvioitava suhdelukuna, joka lasketaan seuraavasti:
a)
osoittajassa oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin sovellettavan sisäisen luokitusjärjestelmän tai sisäisen mallin menetelmän soveltamisalaan liittyvän luotto- ja laimentumisriskin osalta riskipainotettujen vastuuerien erotus ennen muutoksen tekemistä ja muutoksen tekemisen jälkeen;
b)
nimittäjässä oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin sovellettavan sisäisen luokitusjärjestelmän tai sisäisen mallin menetelmän soveltamisalaan liittyvän luotto- ja laimentumisriskin osalta riskipainotetut vastuuerät ennen muutosta.
Laskenta on suoritettava suhteessa samaan ajankohtaan.
Riskipainotettuihin vastuueriin kohdistuvien vaikutusten määrityksessä on viitattava vain muutoksen vaikutuksiin IRB-menetelmään, ja vastuiden on oletettava pysyvän ennallaan.
6 artikla
AMA-menetelmään tehdyt olennaiset laajennukset ja muutokset
1. AMA-menetelmään tehdyt laajennukset ja muutokset on katsottava olennaisiksi, jos ne täyttävät jonkin seuraavista edellytyksistä:
a)
ne kuuluvat joihinkin liitteessä II olevan I osan 1 jaksossa kuvailluista laajennuksista;
b)
ne kuuluvat joihinkin liitteessä II olevan II osan 1 jaksossa kuvailluista muutoksista;
c)
niiden tulos on jompikumpi seuraavista:
i)
vähintään 10 prosentin vähennys jommassakummassa seuraavista:
-
operatiivisen riskin osalta EU:ssa emoyrityksenä toimivan laitoksen konsolidoitujen omien varojen vaatimukset,
-
kun on kyse laitoksesta, joka ei ole emoyrityksenä toimiva laitos eikä tytäryritys, operatiivisen riskin osalta omien varojen kokonaismäärää koskevat vaatimukset;
ii)
vähintään 10 prosentin vähennys jommassakummassa seuraavista:
-
kun on kyse emoyrityksenä toimivasta laitoksesta, joka ei ole EU:ssa emoyrityksenä toimiva laitos, operatiivisen riskin osalta konsolidoitujen omien varojen kokonaismäärää koskevat vaatimukset,
-
operatiivisen riskin osalta tytäryrityksen omien varojen kokonaismäärää koskevat vaatimukset, jos emoyrityksenä toimiva laitos ei ole saanut lupaa AMA-menetelmän käyttöön.
2. Sovellettaessa tämän artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohtaa muutoksen vaikutuksia on 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti arvioitava suhdelukuna, joka lasketaan seuraavasti:
a)
osoittajassa AMA-mallin soveltamisalaan liittyvän operatiivisen riskin osalta omien varojen vaatimusten erotus ennen laajennuksen tai muutoksen tekemistä ja laajennuksen tai muutoksen tekemisen jälkeen EU:ssa emoyrityksenä toimivan laitoksen kondolidoidulla tasolla tai sellaisen laitoksen tasolla, joka ei ole emoyrityksenä toimiva laitos eikä tytäryritys;
b)
nimittäjässä operatiivisen riskin osalta omien varojen kokonaismäärää koskevat vaatimukset ennen laajennuksen tai muutoksen tekemistä konsolidoidulla tasolla EU:ssa emoyrityksenä toimivassa laitoksessa tai sellaisen laitoksen tasolla, joka ei ole emoyrityksenä toimiva laitos eikä tytäryritys.
Laskennassa on viitattava samaan ajankohtaan.
Omien varojen vaatimuksiin kohdistuvien vaikutusten määrityksessä on viitattava vain laajennuksen ja muutoksen vaikutuksiin AMA-menetelmään, ja sen vuoksi operatiivisen riskiprofiilin on oletettava pysyvän ennallaan.
3. Sovellettaessa tämän artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohtaa muutoksen vaikutuksia on 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti arvioitava suhdelukuna, joka lasketaan seuraavasti:
a)
osoittajassa mallin soveltamisalaan liittyvän operatiivisen riskin osalta omien varojen vaatimusten erotus ennen laajennuksen tai muutoksen tekemistä ja sen jälkeen konsolidoidulla tasolla emoyrityksenä toimivassa laitoksessa, joka ei ole EU:ssa emoyrityksenä toimiva laitos, tai tytäryrityksen tasolla, jos emoyrityksenä toimiva laitos ei ole saanut lupaa AMA-menetelmän käyttöön;
b)
nimittäjässä operatiivisen riskin osalta omien varojen kokonaismäärää koskevat vaatimukset ennen laajennuksen tai muutoksen tekemistä ja sen jälkeen konsolidoidulla tasolla emoyrityksenä toimivassa laitoksessa, joka ei ole EU:ssa emoyrityksenä toimiva laitos, tai tytäryrityksen tasolla, jos emoyrityksenä toimiva laitos ei ole saanut lupaa AMA-menetelmän käyttöön.
Laskenta on suoritettava suhteessa samaan ajankohtaan.
Omien varojen vaatimuksiin kohdistuvien vaikutusten määrityksessä on viitattava vain laajennuksen ja muutoksen vaikutuksiin AMA-menetelmään, ja sen vuoksi operatiivisen riskiprofiilin on oletettava pysyvän ennallaan.
7 artikla
AMA-menetelmään tehdyt laajennukset ja muutokset, joita ei katsota olennaisiksi
AMA-menetelmään tehdyt laajennukset ja muutokset, jotka eivät ole olennaisia mutta jotka on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille asetuksen (EU) N:o 575/2013 312 artiklan 3 kohdan mukaisesti, on ilmoitettava seuraavasti:
a)
laajennukset ja muutokset, jotka kuuluvat liitteessä II olevan I osan 2 jakson ja II osan 2 jakson soveltamisalaan, on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille vähintään kaksi kuukautta ennen niiden tekemistä;
b)
kaikki muut laajennukset ja muutokset on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille niiden tekemisen jälkeen vähintään kerran vuodessa.
8 artikla
Laajennusten ja muutosten dokumentointi
1. Sellaisten IRB- tai AMA-menetelmään tehtyjen laajennusten ja muutosten osalta, jotka luokitellaan toimivaltaisten viranomaisten lupaa edellyttäviksi, laitosten on toimitettava hakemuksen ohella seuraavat asiakirjat:
a)
laajennuksen tai muutoksen kuvaus, perustelut ja tavoite;
b)
tekopäivä;
c)
soveltamisala, johon mallin laajentaminen tai muuttaminen vaikuttaa, ja volyymiominaisuudet;
d)
tekniset ja prosesseja koskevat asiakirjat;
e)
laitosten riippumattomia arviointeja koskevat raportit tai validointiraportit;
f)
vahvistus sille, että toimivaltaiset elimet ovat hyväksyneet laajennuksen tai muutoksen laitoksen lupamenettelyissä, ja hyväksymispäivä;
g)
soveltuvin osin muutoksen tai laajennuksen määrälliset vaikutukset riskipainotettuihin vastuueriin tai omien varojen vaatimuksiin;
h)
tiedot laitoksen nykyisten ja aiempien lupaa edellyttävien sisäisten mallien versioiden numeroista.
2. Kun on kyse laajennuksista ja muutoksista, jotka luokitellaan ilmoituksen antamista edellyttäviksi joko ennen niiden tekemistä tai niiden tekemisen jälkeen, laitosten on toimitettava ilmoituksen ohella 1 kohdan a, b, c, f ja g alakohdassa tarkoitetut asiakirjat.
9 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 12 päivänä maaliskuuta 2014.