NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 209/2013
ze dne 11. března 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 2073/2005, pokud jde o mikrobiologická kritéria pro klíčky a pravidla pro odběr vzorků z jatečně upravených těl drůbeže a čerstvého drůbežího masa
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (1), a zejména na čl. 4 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 852/2004 stanoví pro provozovatele potravinářských podniků obecná pravidla pro hygienu potravin a zejména bere v úvahu postupy založené na uplatňování zásad analýzy rizik a kritických kontrolních bodů (HACCP). Článek 4 uvedeného nařízení stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků musí přijmout zvláštní hygienická opatření týkající se mimo jiné dodržování mikrobiologických kritérií pro potraviny a požadavků na odběr vzorků a analýzu.
(2)
Nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (2) stanoví mikrobiologická kritéria pro některé mikroorganismy a prováděcí pravidla, která musí provozovatelé potravinářských podniků dodržovat při provádění obecných a zvláštních hygienických opatření podle článku 4 nařízení (ES) č. 852/2004.
(3)
Kapitola 1 přílohy I nařízení (ES) č. 2073/2005 stanoví kritéria bezpečnosti potravin, jež musí splňovat některé kategorie potravin, včetně plánů odběru vzorků, analytických referenčních metod a limitů pro mikroorganismy nebo jejich toxiny a metabolity. Zmíněná kapitola uvádí kritéria bezpečnosti potravin pro naklíčená semena, pokud jde o salmonely.
(4)
Jako nejpravděpodobnější původ ohnisek Shiga toxin produkujících Escherichia coli (STEC) v květnu 2011 v Unii byla následně určena konzumace klíčků.
(5)
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) přijal dne 20. října 2011 vědecké stanovisko o riziku, které představují Shiga toxin produkující Escherichia coli (STEC) a jiné patogenní bakterie v semenech a naklíčených semenech (3). Ve svém stanovisku dospěl EFSA k závěru, že nejpravděpodobnějším prvotním zdrojem nákazy v souvislosti s klíčky je kontaminace suchých semen bakteriálními patogeny. Kromě toho se ve stanovisku uvádí, že díky vysoké vlhkosti a příznivé teplotě během klíčení se bakteriální patogeny přítomné na suchých semenech dokáží v průběhu klíčení rozmnožit, a tím vznikne riziko pro veřejné zdraví.
(6)
EFSA ve svém stanovisku mimo jiné doporučuje, aby byla mikrobiologická kritéria posílena jako jedna ze složek systému řízení bezpečnosti potravin pro řetězec produkce naklíčených semen. Toto doporučení se týká stávajících mikrobiologických kritérií vztahujících se na salmonely pro naklíčená semena a zahrnuje úvahu o mikrobiologických kritériích vztahujících se na další patogeny. EFSA rovněž uvádí, že dostupné údaje naznačují vyšší riziko pro klíčky v porovnání s jinými naklíčenými semeny.
(7)
EFSA ve svém stanovisku zvažuje různé možnosti pro mikrobiologická kritéria pro patogenní Escherichia coli pro semena: před zahájením procesu produkce, během klíčení a v konečném produktu. V této souvislosti EFSA uvádí, že zjištění a zmírnění kontaminace v dřívější fázi řetězce produkce naklíčených semen může být přínosné, neboť se tak předejde zesílené kontaminaci během celého procesu klíčení. Rovněž uznává, že provádění vyšetření semen samo o sobě neumožňuje zjištění kontaminace, jež může nastat v pozdější fázi procesu produkce. EFSA proto dospěla k závěru, že mikrobiologická kritéria by mohla být užitečná v průběhu procesu klíčení a/nebo pro konečný produkt. Při posuzování mikrobiologického kritéria pro konečná naklíčená semena EFSA konstatuje, že v případě nesouladu nemusí doba nezbytná pro metody zjišťování patogenních bakterií v kombinaci s krátkou dobou údržnosti umožnit stažení produktu. EFSA se ve svém stanovisku domnívá, že v současné době není možné posoudit úroveň ochrany veřejného zdraví zajišťovanou zvláštním mikrobiologickým kritériem pro semena a naklíčená semena. Tato domněnka zdůrazňuje to, že k tomu, aby mohlo být prováděno kvantitativní hodnocení rizik, je nezbytné shromažďování údajů. Z toho důvodu by mělo být toto kritérium přezkoumáno s ohledem na vědecko-technický a metodický pokrok, nově se vyskytující patogenní mikroorganismy v potravinách a údaje z hodnocení rizik.
(8)
Z důvodu zajištění ochrany veřejného zdraví v Unii a se zřetelem na uvedené stanovisko EFSA bylo přijato nařízení Komise (EU) č. 211/2013 ze dne 11. března 2013 o požadavcích na osvědčení pro dovoz klíčků a semen určených k produkci klíčků do Unie (4) a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 208/2013 ze dne 11. března 2013 o požadavcích na sledovatelnost u klíčků a semen určených k produkci klíčků (5).
(9)
Kromě opatření stanovených v těchto aktech a s přihlédnutím k možným závažným zdravotním rizikům, která představuje možná přítomnost patogenů v klíčcích, by na základě doporučení EFSA, zejména pokud jde o séroskupiny STEC, které jsou považovány za nejvýznamnější obavu z hlediska veřejného zdraví, měla být stanovena ustanovení o dalších mikrobiologických kritériích.
(10)
Mikrobiologická kritéria představují jednu z několika možností kontroly v oblasti bezpečnosti potravin a měla by být používána provozovateli potravinářských podniků jako prostředek k ověření provádění účelného systému řízení bezpečnosti potravin. Vzhledem k nízké prevalenci a nerovnoměrnému rozdělení některých patogenů v semenech a naklíčených semenech, statistickým omezením plánů odběru vzorků a nedostatku informací o uplatňování správné zemědělské praxe při produkci semen je však nezbytné prověřit všechny šarže semen na přítomnost patogenů tam, kde provozovatelé potravinářských podniků nezavedli systémy řízení bezpečnosti potravin zahrnující opatření, která snižují mikrobiologické riziko. Jsou-li systémy řízení bezpečnosti potravin zavedeny a je-li jejich účelnost potvrzena údaji z předchozího období, může být zváženo snížení četnosti odběru vzorků. Četnost odběru vzorků by však nikdy neměla být nižší než jednou za měsíc.
(11)
Při stanovování mikrobiologických kritérií pro klíčky by měla být poskytnuta flexibilita s ohledem na fáze odběru vzorků a typ vzorků, jež mají být odebrány, aby se vzala v úvahu rozmanitost systémů produkce a zároveň aby se zachovaly rovnocenné normy bezpečnosti potravin. Zejména je vhodné stanovit alternativy k odběru vzorků z klíčků v případech, kdy je odběr vzorků technicky obtížný. Jako alternativní strategie se navrhuje vyšetření použité zavlažovací vody na patogenní bakterie, jelikož se zdá být vhodným ukazatelem druhů mikroorganismů, které jsou přítomny v samotných klíčcích. Vzhledem k nejistotám, pokud jde o citlivost této strategie, je zapotřebí, aby provozovatelé potravinářských podniků používající tuto alternativu vypracovali plán odběru vzorků, včetně postupů odběru vzorků a míst odběru vzorků z použité zavlažovací vody.
(12)
Některé séroskupiny STEC (konkrétně O157, O26, O103, O111, O145 a O104:H4) jsou považovány za ty, které způsobují většinu případů výskytu hemolyticko-uremického syndromu (HUS) v EU. Sérotyp O104:H4 kromě toho způsobil ohnisko v květnu 2011 v Unii. Proto by měla být pro těchto šest séroskupin zvážena mikrobiologická kritéria. Nelze vyloučit, že ostatní séroskupiny STEC mohou být pro člověka rovněž patogenní. Ve skutečnosti mohou takové séroskupiny STEC vyvolat méně závažné formy onemocnění, jako je průjem nebo krvavý průjem, ale rovněž mohou způsobit HUS, a představují tedy nebezpečí pro zdraví spotřebitele.
(13)
Klíčky by měly být považovány za potraviny určené k přímé spotřebě, které lze konzumovat, aniž by bylo nutné je tepelně upravovat či jinak zpracovávat, což by jinak bylo účelné k odstranění či snížení patogenních mikroorganismů na přijatelnou úroveň. Provozovatelé potravinářských podniků zabývajících se produkcí klíčků by proto měli splňovat kritéria bezpečnosti potravin pro potraviny určené k přímé spotřebě, která jsou stanovena v právních předpisech Unie, včetně odběru vzorků z míst a zařízení pro zpracování v rámci jejich plánu odběru vzorků.
(14)
Cílem nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o tlumení salmonel a některých jiných původců zoonóz vyskytujících se v potravním řetězci (6) je zajistit, aby byla přijata vhodná a účinná opatření na zjišťování a tlumení salmonel a jiných původců zoonóz na všech úrovních produkce, zpracování a distribuce, aby se snížila jejich prevalence a riziko, jež představují pro veřejné zdraví.
(15)
Nařízení (ES) č. 2160/2003, ve znění nařízení Komise (EU) č. 1086/2011 (7), stanoví podrobná pravidla týkající se kritéria bezpečnosti potravin, pokud jde o salmonely, pro čerstvé drůbeží maso. V důsledku změn provedených v nařízení (ES) č. 2160/2003 bylo nařízením (EU) č. 1086/2011 pozměněno také nařízení (ES) č. 2073/2005. Touto změnou však byly do znění nařízení (ES) č. 2073/2005 vneseny určité terminologické nejednoznačnosti. Tyto nejednoznačnosti by v zájmu jasnosti a jednotnosti právních předpisů Unie měly být vyjasněny.
(16)
Nařízení (ES) č. 2073/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(17)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 2073/2005 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňuje nové písmeno m), které zní:
„m)
definice „klíčků“ v čl. 2 písm. a) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 208/2013 ze dne 11. března 2013 o požadavcích na sledovatelnost u klíčků a semen určených k produkci klíčků (8).
2)
Příloha I se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. července 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 209/2013,
annettu 11 päivänä maaliskuuta 2013,
asetuksen (EY) N:o 2073/2005 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ituihin sovellettavista mikrobiologisista vaatimuksista ja siipikarjan ruhoja ja tuoretta siipikarjan lihaa koskevista näytteenottosäännöistä
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon elintarvikehygieniasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 4 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksessa (EY) N:o 852/2004 säädetään elintarvikealan toimijoita koskevista elintarvikkeiden yleisistä hygieniasäännöistä, joissa otetaan erityisesti huomioon vaarojen analysointia ja kriittisiä hallintapisteitä koskevien periaatteiden (HACCP) soveltamiseen pohjautuvat menettelyt. Kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädetään, että elintarvikealan toimijoiden on toteutettava erityisiä hygieniatoimenpiteitä, jotka koskevat muun muassa elintarvikkeisiin sovellettavien mikrobiologisten vaatimusten noudattamista ja näytteenotto- ja analyysivaatimuksia.
(2)
Elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista 15 päivänä marraskuuta 2005 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2073/2005 (2) säädetään tiettyjä mikro-organismeja koskevista mikrobiologisista vaatimuksista ja täytäntöönpanosäännöistä, joita elintarvikealan toimijoiden on noudatettava pannessaan täytäntöön asetuksen (EY) N:o 852/2004 4 artiklassa tarkoitettuja yleisiä ja erityisiä hygieniatoimenpiteitä.
(3)
Asetuksen (EY) N:o 2073/2005 liitteessä I olevassa 1 luvussa vahvistetaan elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat vaatimukset, jotka tiettyjen elintarvikeluokkien on täytettävä, mukaan luettuina näytteenottosuunnitelmat, analyyttiset vertailumenetelmät ja rajat mikro-organismeille tai niiden toksiineille ja metaboliiteille. Kyseisessä luvussa luetellaan idätettyihin siemeniin sovellettavat elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat vaatimukset Salmonellan osalta.
(4)
Toukokuussa 2011 unionissa tapahtuneen shigatoksiinia tuottavan E. coli -bakteerin (STEC) aiheuttaman taudinpurkauksen jälkeen todettiin, että sen todennäköisin alkuperä oli itujen nauttiminen.
(5)
Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’EFSA’, antoi 20 päivänä lokakuuta 2011 tieteellisen lausunnon shigatoksiinia tuottavan Escherichia coli -bakteerin ja muiden siemenissä ja idätetyissä siemenissä olevien patogeenisten bakteerien aiheuttamasta riskistä. (3) Lausunnossaan EFSA toteaa, että kuivien siementen saastuminen bakteeripatogeeneillä on ituihin liittyvien taudinpurkausten todennäköisin alkuperäinen lähde. Lausunnossa todetaan lisäksi, että kuivissa siemenissä olevat bakteeripatogeenit pystyvät idätyksen aikana vallitsevan voimakkaan kosteuden ja otollisen lämpötilan vuoksi lisääntymään idätyksen aikana ja aiheuttamaan siten vaaran kansanterveydelle.
(6)
EFSA suositteli lausunnossaan muun muassa, että mikrobiologisia vaatimuksia olisi tiukennettava yhtenä osana elintarvikkeiden turvallisuuden hallintajärjestelmää, jota sovelletaan idätettyjen siementen tuotantoketjuun. Suositus koskee idätettyihin siemeniin sovellettavia nykyisiä mikrobiologisia vaatimuksia Salmonellan osalta ja mikrobiologisten vaatimusten tarkastelua muiden patogeenien osalta. EFSA toteaa myös käytettävissä olevien tietojen antavan viitteitä siitä, että ituihin liittyy suurempi riski kuin muihin idätettyihin siemeniin.
(7)
EFSA tarkastelee lausunnossaan erilaisia siemeniin sovellettavien mikrobiologisten vaatimusten vaihtoehtoja patogeenisen E. coli -bakteerin osalta: ennen tuotantoprosessin alkua, idätyksen aikana ja lopputuotteessa. Tässä yhteydessä EFSA toteaa, että kontaminaatio-ongelman osoittamisesta ja lieventämisestä idätettyjen siementen tuotantoketjun aiemmissa vaiheissa voi koitua etuja, sillä näin vältetään kontaminaation laajentuminen varsinaisen idätysprosessin aikana. Se huomauttaa myös, että yksinomaan siemeniä testaamalla ei voida osoittaa kontaminaatiota, joka voi syntyä tuotantoprosessin myöhemmässä vaiheessa. Sen vuoksi EFSAn päätelmänä on, että mikrobiologiset vaatimukset voisivat olla hyödyllisiä idätysprosessin aikana ja/tai lopputuotteeseen sovellettuina. Tarkastellessaan valmiisiin idätettyihin siemeniin sovellettavaa mikrobiologista vaatimusta EFSA huomauttaa, että patogeenisten bakteerien osoittamismenetelmien vaatiman ajan ja tuotteiden lyhyen myyntiajan vuoksi tuotetta ei ehkä ole mahdollista vetää pois myynnistä siinä tapauksessa, että sen todetaan olevan vaatimusten vastainen. EFSAn lausunnon mukaan tällä hetkellä ei ole mahdollista arvioida, missä määrin siemeniin ja idätettyihin siemeniin sovellettavat erityiset mikrobiologiset vaatimukset vaikuttaisivat kansanterveyden suojeluun. Tässä tulee esiin tarve koota tietoa kvantitatiivisen riskinarvioinnin laatimista varten. Sen vuoksi tätä vaatimusta olisi tarkasteltava uudelleen ottaen huomioon tieteen, teknologian ja menetelmien edistyminen, elintarvikkeissa ilmenevät uudet patogeeniset mikro-organismit sekä riskinarvioinnista saatavat tiedot.
(8)
Kansanterveyden suojelun varmistamiseksi unionissa ja kyseisen EFSAn lausunnon huomioon ottamiseksi hyväksyttiin todistuksia koskevista vaatimuksista itujen ja itujen tuotantoon tarkoitettujen siementen tuonnissa unioniin 11 päivänä maaliskuuta 2013 annettu komission asetus (EU) N:o 211/2013 (4) ja ituihin ja itujen tuotantoon tarkoitettuihin siemeniin sovellettavista jäljitettävyysvaatimuksista 11 päivänä maaliskuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 208/2013 (5).
(9)
Ottaen huomioon iduissa mahdollisesti esiintyvien patogeenien mahdollisesti aiheuttama merkittävä terveysriski, kyseisissä säädöksissä vahvistettujen toimenpiteiden lisäksi olisi annettava mikrobiologisia lisävaatimuksia koskevia säännöksiä EFSAn suositusten mukaisesti, etenkin niiden STEC-seroryhmien osalta, joita pidetään kansanterveyden kannalta huolestuttavimpina.
(10)
Mikrobiologiset vaatimukset ovat yksi monista elintarviketurvallisuuden hallintakeinoista, ja elintarvikealan toimijoiden tulisi käyttää niitä yhtenä tapana todentaa elintarvikkeiden turvallisuuden toimivan hallintajärjestelmän täytäntöönpanoa. Koska kuitenkin eräiden patogeenien esiintyminen siemenissä ja idätetyissä siemenissä on vähäistä ja niiden jakautuminen epätasaista, koska näytteenottosuunnitelmat ovat tilastollisesti rajallisia ja koska tiedot hyvien maatalouskäytäntöjen soveltamisesta siementen tuotannossa ovat puutteellisia, on tarpeen testata kaikki siemenerät patogeenien esiintymisen osoittamiseksi niissä tapauksissa, joissa elintarvikealan toimijat eivät ole ottaneet käyttöön elintarvikkeiden turvallisuuden hallintajärjestelmiä, joihin sisältyy mikrobiologista riskiä vähentäviä toimia. Jos käytössä on elintarvikkeiden turvallisuuden hallintajärjestelmiä, joiden toimivuuden aiemmat tiedot vahvistavat, voidaan harkita näytteenottotiheyden harventamista. Näytteitä olisi kuitenkin aina otettava vähintään kerran kuukaudessa.
(11)
Vahvistettaessa ituja koskevia mikrobiologisia vaatimuksia olisi säädettävä näytteenottovaiheisiin ja otettaviin näytetyyppeihin sovellettavasta joustavuudesta, jotta otetaan huomioon tuotantojärjestelmien erot säilyttäen kuitenkin yhdenmukaiset elintarviketurvallisuutta koskevat normit. On etenkin aiheellista säätää ituihin sovellettavan näytteenoton vaihtoehdoista tapauksissa, joissa näytteenotto on teknisesti vaikeaa. Vaihtoehtoiseksi toimintamenetelmäksi on ehdotettu käytetyn kasteluveden testaamista patogeenisten bakteerien osoittamiseksi, koska se vaikuttaa indikoivan hyvin sitä, minkä tyyppisiä mikro-organismeja itse iduissa esiintyy. Koska tämän toimintamenetelmän herkkyydestä ei ole varmuutta, tätä vaihtoehtoa käyttävien elintarvikealan toimijoiden olisi laadittava näytteenottosuunnitelma, johon sisältyvät näytteenottomenetelmät ja näytteenottopaikat käytetylle kasteluvedelle.
(12)
Tiettyjen STEC-seroryhmien (O157, O26, O103, O111, O145 ja O104:H4) on tunnistettu aiheuttavan suurimman osan EU:ssa esiintyvistä hemolyyttis-ureemisen oireyhtymän (HUS) tapauksista. Lisäksi serotyyppi O104:H4 aiheutti unionissa toukokuussa 2011 esiintyneen taudinpurkauksen. Näiden kuuden seroryhmän osalta tulisi sen vuoksi harkita mikrobiologisia vaatimuksia. Ei kuitenkaan voida sulkea pois mahdollisuutta, että myös muut STEC-seroryhmät voivat olla ihmiselle patogeenisiä. Tällaiset STEC-seroryhmät voivat aiheuttaa taudin lievempiä muotoja, esimerkiksi ripulia ja/tai veristä ripulia, mutta ne voivat aiheuttaa myös HUS-oireyhtymän ja siten vaaran kuluttajien terveydelle.
(13)
Ituja tulisi pitää sellaisenaan syötävänä elintarvikkeena, sillä ne voidaan nauttia keittämättä tai muuten käsittelemättä; nämä menetelmät olisivat tehokas keino poistaa patogeeniset mikro-organismit tai vähentää niiden määrä hyväksyttävälle tasolle. Ituja tuottavien elintarvikealan toimijoiden olisi sen vuoksi noudatettava sellaisenaan syötäville elintarvikkeille unionin lainsäädännössä vahvistettuja elintarviketurvallisuusvaatimuksia, mukaan luettuina näytteenotto käsittelyalueilta ja -laitteista osana näytteenotto-ohjelmaa.
(14)
Salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta 17 päivänä marraskuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2160/2003 (6) pyritään varmistamaan, että Salmonella ja muut zoonoosien aiheuttajat havaitaan ja niitä valvotaan asianmukaisin ja tehokkain toimenpitein kaikissa oleellisissa tuotanto-, prosessointi- ja jakeluvaiheissa niiden esiintyvyyden ja kansanterveydelle aiheuttaman riskin vähentämiseksi.
(15)
Asetuksessa (EY) N:o 2160/2003, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) N:o 1086/2011 (7), vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat tuoreeseen siipikarjanlihaan sovellettavia Salmonellaan liittyviä elintarvikkeiden turvallisuusvaatimuksia. Asetukseen (EY) N:o 2160/2003 tehtyjen muutosten seurauksena myös asetusta (EY) N:o 2073/2005 muutettiin asetuksella (EU) N:o 1086/2011. Muutoksen myötä asetuksen (EY) N:o 2073/2005 tekstiin on kuitenkin tullut tiettyjä terminologiaan liittyviä moniselitteisyyksiä. Näitä moniselitteisyyksiä tulisi selkeyttää unionin lainsäädännön selkeyden ja johdonmukaisuuden parantamiseksi.
(16)
Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2073/2005 olisi muutettava.
(17)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eikä Euroopan parlamentti tai neuvosto ole vastustanut niitä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EY) N:o 2073/2005 seuraavasti:
1)
Lisätään 2 artiklaan seuraava m alakohta:
”m)
ituihin ja itujen tuotantoon tarkoitettuihin siemeniin sovellettavista jäljitettävyysvaatimuksista 11 päivänä maaliskuuta 2013 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 208/2013 2 artiklan a alakohdassa oleva ’itujen’ määritelmä. (8)
2)
Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2013.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2013.