NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1294/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí akční program pro oblast cel v Evropské unii na období let 2014-2020 (Clo 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 624/2007/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Víceletý akční program pro oblast cel, který platil před rokem 2014, významně přispěl k usnadnění a posílení spolupráce mezi celními orgány v rámci Unie. Řada činností v celní oblasti je přeshraniční povahy a zahrnuje a ovlivňuje všechny členské státy, takže jednotlivé členské státy nemohou tyto činnosti účinně a efektivně provádět samy. Program Clo na úrovni Unie, který provádí Komise, nabízí členským státům unijní rámec pro rozvoj této spolupráce, což je nákladově efektivnější, než kdyby si každý členský stát zřídil svůj vlastní rámec pro spolupráci na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni. Je tudíž vhodné zajistit pokračování předchozího víceletého akčního programu pro oblast cel zavedením nového programu ve stejné oblasti, a sice programu Clo 2020 (dále jen „program“).
(2)
Činnosti v rámci programu, tedy evropské informační systémy, společné akce pro úředníky celní správy a iniciativy v oblasti společné odborné přípravy, přispějí k naplňování strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění tím, že posílí fungování vnitřního trhu. Tím, že tento program poskytne rámec pro činnosti, které se zaměřují na účinnější a modernizované fungování celních orgánů, posilují konkurenceschopnost podniků, podporují zaměstnanost a racionalizují a koordinují opatření členských států na ochranu jejich finančních a hospodářských zájmů a zájmů Unie, zároveň aktivně posílí fungování celní unie, díky čemuž budou moci podniky a občané v plné míře využívat potenciálu vnitřního trhu a světového obchodu.
(3)
S cílem podpořit proces přistoupení a přidružení třetích zemí by měly mít přistupující a kandidátské země i potenciální kandidáti a partnerské země evropské politiky sousedství možnost účasti na programu, jestliže budou splněny určité podmínky. Vzhledem ke zvyšující se vzájemné propojenosti světového hospodářství by program měl nadále nabízet možnost zapojit do určitých činností externí odborníky, jako jsou například úředníci ze třetích zemí, zástupci mezinárodních organizací nebo hospodářské subjekty. Účast externích odborníků je považována za zásadní vždy, když bez jejich přispění nelze dosáhnout cílů programu. Zřízení Evropské služby pro vnější činnost pod vedením vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku přispívá ke koordinaci a soudržnosti politik v oblasti, která je významnou součástí vnějších strategií a akcí Unie, a to na dvoustranné i mnohostranné úrovni.
(4)
Cíle programu by měly odrážet problémy a úkoly, které bude v oblasti cel nutné řešit v příštím desetiletí. Program by měl nadále hrát roli v takových klíčových oblastech, jako je soudržné provádění práva Unie v oblasti cel a v souvisejících oblastech. Program by se měl kromě toho zaměřit na ochranu finančních a hospodářských zájmů Unie a zajištění bezpečnosti. To by mělo zahrnovat mimo jiné spolupráci a sdílení informací mezi vnitrostátními a unijními orgány odpovědnými za monitorování vnitřního trhu a celními orgány. Program by se měl rovněž věnovat usnadňování obchodu, mimo jiné společným úsilím v boji proti podvodům, a na zvyšování administrativní kapacity celních orgánů. V této souvislosti by měla být provedena analýza detekčních zařízení a souvisejících technologií z hlediska nákladů a přínosů s cílem umožnit, aby celní orgány mohly i v období po roce 2020 snadněji pořizovat moderní nástroje celní kontroly. Posouzeny by rovněž měly být metody usnadňující pořizování moderních nástrojů celní kontroly, včetně společného zadávání veřejných zakázek.
(5)
Nástroje využívané v programu, které byly v platnosti před rokem 2014, se ukázaly být náležitými, a měly by proto být zachovány. S ohledem na potřebu strukturovanější operační spolupráce by měly být přidány další nástroje, konkrétně skupiny odborníků složené z odborníků Unie a členských států, kteří mají společně vykonávat úkoly ve specifických oblastech, a dále akce zaměřené na budování kapacit veřejné správy, které by měly poskytovat specializovanou pomoc zúčastněným zemím, které potřebují budovat správní kapacitu.
(6)
V posilování celních systémů v rámci Unie hrají klíčovou roli evropské informační systémy, a proto by měly být v rámci programu i nadále financovány. Kromě toho by mělo být možné do programu zahrnout i nové celní informační systémy zřízené podle právních předpisů Unie. Evropské informační systémy by měly být ve vhodných případech v zájmu vyšší flexibility a účinnosti celní správy založeny na sdílených vývojových modelech a sdílené informační architektuře.
(7)
Prostřednictvím programu by měla rovněž být budována odborná způsobilost, které by mělo být dosaženo formou společné odborné přípravy. Celní úředníci si musí rozšiřovat a obnovovat znalosti a dovednosti, které jsou pro Unii potřebné. Program by měl hrát významnou úlohu při rozvoji lidských kapacit prostřednictvím posílení podpory odborné přípravy, která se zaměří na celní úředníky i na hospodářské subjekty. Za tímto účelem by se současná koncepce Unie v oblasti společné odborné přípravy, která se dosud zakládala zejména na rozvoji centrálního elektronického vzdělávání (eLearning), měla vyvinout v mnohostranný program Unie pro podporu odborné přípravy.
(8)
Program by měl přikládat náležitý význam fungování stávajících evropských informačních systémů pro cla a rozvoji nových evropských informačních systémů nezbytných pro provádění celního kodexu Unie a vynakládat na ně odpovídající podíl svého rozpočtu. Zároveň by měly být věnovány odpovídající prostředky na činnosti sdružující úředníky pracující v celní oblasti a činnosti v oblasti budování odborné způsobilosti. Kromě toho by měl program umožnit určitou míru pružnosti v rámci rozpočtu, aby bylo možné reagovat na změny politických priorit.
(9)
Program by měl být v platnosti po dobu sedmi let, aby bylo jeho trvání sladěno s platností víceletého finančního rámce stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2003 (2).
(10)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které pro Evropský parlament a Radu představuje během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení ze dne 2. prosince 2013 (3).
(11)
V souladu se závazkem, který si Komise stanovila pro dosažení soudržnosti a zjednodušení programů financování stanovila ve sdělení Komise ze dne 19. října 2010 nazvaném „Přezkum rozpočtu EU“, je třeba zdroje sdílet s ostatními nástroji Unie pro financování, jestliže předpokládané činnosti v rámci programu sledují cíle, které jsou společné různým nástrojům financování, avšak s vyloučením dvojího financování. U akcí v rámci tohoto programu by měla být zajištěna soudržnost ve využívání zdrojů Unie, které jsou určeny na podporu fungování celní unie.
(12)
Opatření, nezbytná pro finanční provádění tohoto nařízení by měla být přijímána v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4), a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (5).
(13)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(14)
Zcela zásadní je spolupráce v oblasti inteligentního posuzování rizik, neboť ta umožňuje, aby měly ze zjednodušené elektronické celní správy co největší užitek důvěryhodné podniky dodržující předpisy, a umožňuje zaměřit se na nesrovnalosti.
(15)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (6).
(16)
Za účelem odpovídající reakce na změny politických priorit by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny seznamu ukazatelů k měření dosažení zvláštních cílů a pozměnění orientačních částek vyhrazených na jednotlivé druhy akcí. Je obzvlášť důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(17)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení víceletého programu, který má zlepšit fungování celní unie, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, protože členské státy nemohou účinně zajistit spolupráci a koordinaci potřebnou pro provádění programu, a proto jich může být z důvodu jejich rozsahu a účinku lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(18)
Při provádění programu by Komisi měl být nápomocen výbor pro program Clo 2020.
(19)
V zájmu usnadnění hodnocení programu by měl být od samotného začátku zaveden odpovídající rámec pro sledování výsledků dosažených programem. Mělo by být provedeno hodnocení v polovině období zaměřené na dosahování cílů programu, jeho účinnost a přidanou hodnotu programu na evropské úrovni. Závěrečné hodnocení by dále mělo posoudit dlouhodobý dopad a udržitelnost výsledků programu. Měla by být zajištěna plná transparentnost spojená s pravidelným podáváním zpráv o sledování a hodnocení Evropskému parlamentu a Radě. Tato hodnocení by měla vycházet z ukazatelů měřících účinky programu na základě předem stanovených základních hodnot. Ukazatele by mimo jiné měly měřit dobu, během níž společná komunikační síť funguje bez systémových selhání, neboť to představuje podmínku řádného fungování všech evropských informačních systémů, aby celní orgány v celní unii mohly účinně spolupracovat.
(20)
Zpracovávání osobních údajů prováděné v členských státech v souvislosti s tímto nařízením a pod dohledem příslušných orgánů členských států, zejména nezávislých veřejných orgánů určených členskými státy, se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (7). Zpracovávání osobních údajů prováděné Komisí v rámci tohoto nařízení a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 45/2001 (8). Výměna nebo předávání informací příslušnými orgány by se měly uskutečňovat v souladu s pravidly o předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici 95/46/ES a výměna nebo předávání informací ze strany Komise by se měly uskutečňovat v souladu s pravidly o předávání osobních údajů stanovenými v nařízení (ES) č. 45/2001.
(21)
Toto nařízení nahrazuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 624/2007/ES (9). Uvedené rozhodnutí by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Zavádí se víceletý akční program „Clo 2020“ (dále jen „program“), jehož cílem je podpořit fungování celní unie.
2. Program se vztahuje na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„celními orgány“ orgány odpovědné za uplatňování celních předpisů;
2)
„externími odborníky“:
a)
zástupci orgánů státní správy, a to i ze zemí, které se neúčastní programu podle čl. 3 odst. 2;
b)
hospodářské subjekty a organizace zastupující hospodářské subjekty;
c)
zástupci mezinárodních a jiných příslušných organizací.
Článek 3
Účast v programu
1. Zúčastněnými zeměmi jsou členské státy a země uvedené v odstavci 2 za předpokladu, že jsou splněny podmínky v něm uvedené.
2. Účast v programu je otevřena těmto zemím:
a)
přistupujícím zemím, kandidátským zemím a potenciálním kandidátům, jež využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, v rozhodnutích Rady přidružení nebo podobných dohodách;
b)
partnerským zemím v rámci evropské politiky sousedství, pokud tyto země dosáhly dostatečné úrovně sblížení příslušných právních předpisů a správních postupů s právními předpisy a správními postupy Unie.
Partnerské země uvedené v prvním pododstavci písm. b) se programu účastní v souladu s ustanoveními, jež se s těmito zeměmi určí po vytvoření rámcových dohod o jejich účasti na programech Unie.
Článek 4
Přispění k činnostem v rámci programu
Pokud je to nezbytné pro dosažení cílů uvedených v článcích 5 a 6, mohou být přizváni externí odborníci, aby přispěli k vybraným činnostem organizovaným v rámci programu. Tyto externí odborníky vybírá Komise spolu se zúčastněnými zeměmi podle jejich dovedností, zkušeností a znalostí, jež jsou potřebné pro dané činnosti.
Článek 5
Obecný cíl a zvláštní cíle
1. Obecným cílem programu je podpořit fungování a modernizaci celní unie, a posílit tak vnitřní trh prostřednictvím spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi, jejich celními orgány a úředníky. O dosažení obecného cíle se usiluje splněním zvláštních cílů.
2. Zvláštními cíli je podporovat celní orgány při ochraně finančních a hospodářských zájmů Unie a jejích členských států, včetně boje proti podvodům a ochrany práv duševního vlastnictví, zvyšovat bezpečnost a zabezpečení, chránit občany a životní prostředí, zlepšovat administrativní kapacitu celních orgánů a posilovat konkurenceschopnost evropských podniků.
Těchto zvláštních cílů bude dosaženo zejména:
a)
využitím výpočetní techniky,
b)
zajištěním moderních a harmonizovaných přístupů k celním postupům a kontrolám,
c)
usnadňováním zákonného obchodu,
d)
snižováním administrativní zátěže a nákladů na dodržování předpisů; a
e)
posilováním fungování celních orgánů.
3. Dosažení zvláštních cílů se měří zejména pomocí ukazatelů uvedených v příloze I. V případě nutnosti lze tyto ukazatele v průběhu programu revidovat.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 15 s cílem pozměňovat seznam ukazatelů obsažený v příloze I.
Článek 6
Operační cíle
Program má tyto operační cíle:
a)
podporovat přípravu, soudržné uplatňování a účinné provádění právních předpisů Unie a politiky v oblasti cel;
b)
rozvíjet, zdokonalovat, provozovat a podporovat evropské informační systémy v oblasti cel;
c)
určovat, rozvíjet, sdílet a uplatňovat osvědčené pracovní postupy a správní postupy, zejména v návaznosti na srovnávací analýzy;
d)
upevňovat dovednosti a schopnosti celních úředníků;
e)
zlepšovat spolupráci mezi celními orgány a mezinárodními organizacemi, třetími zeměmi, jinými vládními orgány, včetně unijních a vnitrostátních orgánů dozoru nad trhem, jakož i hospodářskými subjekty a organizacemi zastupujícími hospodářské subjekty.
KAPITOLA II
ZPŮSOBILÉ AKCE
Článek 7
Způsobilé akce
Program za podmínek stanovených v ročním pracovním programu uvedeném v článku 14 poskytuje finanční podporu tyto druhy akcí:
a)
společné akce:
i)
semináře a pracovní setkání;
ii)
projektové skupiny, které se zpravidla skládají z omezeného počtu zemí, působí pouze po omezenou dobu a sledují předem stanovený cíl s přesně definovaným výsledkem, včetně koordinace či srovnávání;
iii)
pracovní návštěvy organizované zúčastněnými zeměmi nebo jinou zemí, které umožní úředníkům získat nebo zvýšit jejich odbornou způsobilost či znalosti v celních záležitostech; u pracovních návštěv organizovaných ve třetích zemích lze z programu financovat pouze cestovní a pobytové náklady (ubytování a denní příspěvky);
iv)
činnosti sledování prováděné společnými skupinami úředníků Komise a úředníků zúčastněných zemí, jejichž úkolem je analyzovat celní postupy, zjišťovat problémy při provádění pravidel a případně i předkládat návrhy na úpravu pravidel a pracovních metod Unie;
v)
skupiny odborníků, zejména strukturované formy spolupráce dočasného či trvalého charakteru, jež sdružují odborné znalosti a dovednosti k plnění úkolů v konkrétních oblastech nebo provádějí operační činnosti,, případně podporou on-line služeb spolupráce, administrativní pomoci i infrastruktury a vybavení;
vi)
akce zaměřené na budování kapacit celní správy a podpůrné akce;
vii)
studie;
viii)
společně vytvořené komunikační akce;
ix)
jakékoli další činnosti, které podporují obecné, zvláštní a operační cíle uvedené v článcích 5 a 6;
b)
budování kapacit v oblasti informačních technologií: vývoj, údržba, provoz a kontrola kvality unijních složek evropských informačních systémů stanovených v oddílu A přílohy II a nových evropských informačních systémů zřízených právem Unie;
c)
budování odborné způsobilosti: společné akce v oblasti odborné přípravy, jejichž cílem je podpora nezbytných odborných dovedností a znalostí vztahujících se k oblasti cel.
Článek 8
Zvláštní prováděcí ustanovení o společných akcích
1. Účast na společných akcích uvedených v čl. 7 písm. a) je dobrovolná.
2. Zúčastněné země zajistí, aby k účasti na společných akcích byli nominováni úředníci s náležitým profilem a kvalifikací.
3. Zúčastněné země případně přijmou nezbytná opatření pro provádění společných akcí, zejména zvyšováním informovanosti o těchto akcích a zajištěním optimálního využití vzniklých výstupů.
Článek 9
Zvláštní prováděcí ustanovení o budování kapacit v oblasti informačních technologií
1. Komise a zúčastněné země zajistí, aby evropské informační systémy uvedené v oddílu A přílohy II byly rozvíjeny, provozovány a náležitě udržovány.
2. Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi koordinuje ty aspekty zavádění a fungování unijních složek, jež jsou uvedeny v oddílu B přílohy II, i neunijních složek, jež popisuje oddíl C přílohy II, Evropských informačních systémů uvedených v oddílu A přílohy II, které jsou nezbytné pro zajištění jejich operability, vzájemné propojenosti a soustavného zlepšování.
3. Unie nese náklady na pořízení, vývoj, instalaci, údržbu a každodenní provoz unijních složek. Náklady na pořízení, vývoj, instalaci, údržbu a každodenní provoz neunijních složek nesou zúčastněné země.
Článek 10
Zvláštní prováděcí ustanovení o budování odborné způsobilosti
1. Účast na společných akcích v oblasti odborné přípravy uvedených v čl. 7 písm. c) je dobrovolná.
2. Zúčastněné země případně začlení do svých vnitrostátních programů odborné přípravy společně vytvořený obsah odborné přípravy, včetně modulů elektronického vzdělávání, programů odborné přípravy a společně dohodnutých norem odborné přípravy.
3. Zúčastněné země zajistí, aby jejich úředníci obdrželi úvodní i průběžnou odbornou přípravu, která je nezbytná pro získání společných odborných dovedností a znalostí v souladu s programy odborné přípravy.
4. Zúčastněné země poskytnou svým úředníkům nezbytnou jazykovou přípravu, aby získali dostatečnou úroveň jazykových znalostí pro účast v programu.
KAPITOLA III
FINANČNÍ RÁMEC
Článek 11
Finanční rámec
1. Finanční krytí pro provádění programu na období 2014-2020 je stanoveno na 522 943 000 EUR v běžných cenách.
Roční rozpočtové prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. V rámci finančního krytí jsou orientační částky přidělovány na způsobilé akce uvedené v článku 7 v rámci procentuálního rozmezí uvedeného v příloze III pro každý druh akce. Komise se od orientačních částek přídělů finančních prostředků uvedených v příloze může odchýlit, nesmí však zvýšit přidělený podíl finančního krytí na jednotlivé druhy akce o více než 10 %.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 15 pozměňující orientační příděly finančních prostředků uvedené v příloze III, pokud by bylo nezbytné uvedený limit překročit.
Článek 12
Druhy podpory
1. Komise provádí program v souladu s nařízením (EU. Euratom) č. 966/2012.
2. Finanční podpora Unie na způsobilé akce podle článku 7 má podobu:
a)
grantů;
b)
zadávání veřejných zakázek;
c)
náhrady nákladů vynaložených externími odborníky uvedenými v článku 4.
3. Míra spolufinancování u grantů činí až 100 % způsobilých nákladů v případě denních příspěvků, nákladů na cestování a ubytování a nákladů spojených s organizováním akcí.
Pokud tyto akce vyžadují udělení grantů, stanoví příslušnou míru spolufinancování roční pracovní programy.
4. Finanční příděl pro program může pokrýt také:
a)
náklady vzniklé v souvislosti s přípravnými, monitorovacími, auditními a hodnotícími činnostmi, kterých je zapotřebí pro řízení programu a dosažení jeho cílů, zejména náklady na studie, na schůzky odborníků, informační a komunikační akce, včetně institucionální komunikace o politických prioritách Unie, jestliže se vztahují k cílům tohoto programu;
b)
náklady spojené se sítěmi informačních technologií se zaměřením na zpracování a výměnu informací; a
c)
všechny ostatní náklady na technickou a administrativní pomoc, které vzniknou Komisi při řízení programu.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny opatřeními k prevenci podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (10) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou uzavřenou na základě tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
KAPITOLA IV
PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI
Článek 14
Pracovní program
1. Za účelem provádění programu přijímá Komise prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní programy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 2.
Každý roční pracovní program provede cíle programu tím, že určí:
a)
akce v souladu s obecnými, zvláštními a operačními cíli stanovenými v článcích 5 a 6, způsob provádění a ve vhodných případech rovněž podmínky zřizování týmů odborníků uvedených v čl. 7 písm. a) bodu v), jakož i očekávané výsledky;
b)
rozpis rozpočtu podle druhu akce;
c)
míru spolufinancování u grantů, jak je uvedeno v čl. 12 odst. 3.
2. Při přípravě ročního pracovního programu bere Komise v úvahu společný přístup v oblasti celní politiky. Tento přístup je pravidelně revidován a určován v partnerství mezi Komisí a členskými státy ve Skupině pro celní politiku složené z vedoucích celních správ členských států nebo jejich zástupců a zástupců Komise.
Komise Skupinu pro celní politiku pravidelně informuje o opatřeních vztahujících se k provádění programu.
Článek 15
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 5 odst. 3 druhého pododstavce a čl. 11 odst. 2 druhého pododstavce je svěřena Komisi na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 3 druhém pododstavci a čl. 11 odst. 2 druhém pododstavci kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 3 druhého pododstavce a čl. 11 odst. 2 druhého pododstavce vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 16
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA V
SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ
Článek 17
Sledování akcí v rámci programu
1. Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi na základě ukazatelů uvedených v příloze I sleduje provádění programu a akcí v jeho rámci.
2. Komise zveřejní výsledky sledování.
3. Výsledky sledování se použijí pro účely hodnocení programu v souladu s článkem 18.
Článek 18
Hodnocení
1. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu v polovině období a závěrečnou hodnotící zprávu týkající se oblastí uvedených v odstavcích 2 a 3. Výsledky těchto hodnocení, včetně nalezených výraznějších nedostatků, se začlení do rozhodnutí o možném prodloužení, úpravě či pozastavení programů v následujících obdobích. Tato hodnocení provádí nezávislý externí hodnotitel.
2. Do 30. června 2018 vypracuje Komise hodnotící zprávu v polovině období, která se zaměří na dosažení cílů akcí v rámci programu, účinnost využívání prostředků a přidanou hodnotu programu na evropské úrovni. Tato zpráva se bude mimoto zabývat zjednodušením a trvalou platností cílů, jakož i přínosem programu k prioritám Unie, totiž inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění.
3. Do 31. prosince 2021 vypracuje Komise závěrečnou hodnotící zprávu týkající se oblastí uvedených v odstavci 2 a dlouhodobého dopadu a udržitelnosti účinků programu.
4. Zúčastněné země poskytnou Komisi na její žádost veškeré údaje a informace, které mohou přispět k její hodnotící zprávě v polovině období a závěrečné hodnotící zprávě.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 19
Zrušení
Rozhodnutí č. 624/2007/ES se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2014.
Finanční závazky související s akcemi prováděnými podle uvedeného rozhodnutí se však až do dokončení těchto akcí nadále řídí uvedeným rozhodnutím.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1294/2013,
annettu 11 päivänä joulukuuta 2013,
Euroopan unionin tullitoimintaa kaudella 2014-2020 koskevan toimintaohjelman (Tulli 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 624/2007/EY kumoamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 33 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Tullialaa koskevalla monivuotisella toimintaohjelmalla, joka oli voimassa ennen vuotta 2014, on helpotettu ja vahvistettu huomattavasti tulliviranomaisten keskinäistä yhteistyötä unionin alueella. Monet tullialan toimet ovat luonteeltaan rajatylittäviä, ne koskevat kaikkia jäsenvaltioita ja ne vaikuttavat kaikkiin jäsenvaltioihin, minkä vuoksi yksittäiset jäsenvaltiot eivät kykene huolehtimaan näistä toimista tehokkaalla ja tuloksellisella tavalla. Unionin tason tulliohjelma, jonka täytäntöönpanijana toimii komissio, tarjoaa jäsenvaltioille unionin kehyksen tällaisten yhteistyötoimien toteuttamiseksi, mikä on kustannustehokkaampaa kuin se, että kukin jäsenvaltio perustaisi oman yhteistyökehyksensä kahden- tai monenväliseltä pohjalta. Tämän vuoksi edellisen tullialaa koskevan monivuotisen toimintaohjelman jatkuminen on syytä varmistaa perustamalla uusi samaa alaa koskeva ohjelma, Tulli 2020 -ohjelma, jäljempänä 'ohjelma'.
(2)
Ohjelman toimenpiteiden eli eurooppalaisten tietojärjestelmien, tullivirkamiehiä koskevien yhteisten toimien sekä yhteisten koulutusaloitteiden avulla osaltaan edistetään älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategian toteutumista vahvistamalla sisämarkkinoiden toimintaa. Ohjelma tarjoaa puitteet toimille, joilla pyritään tulliviranomaisten toiminnan tehostamiseen ja uudenaikaistamiseen, yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen, työllisyyden lisäämiseen sekä jäsenvaltioiden toiminnan rationalisointiin ja koordinointiin niiden ja unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, ja näin ohjelmalla lujitetaan aktiivisesti tulliliiton toimintaa, jotta yritykset ja kansalaiset voivat hyötyä sisämarkkinoiden ja maailmanlaajuisen kaupan koko potentiaalista.
(3)
Kolmansien maiden liittymis- ja assosiaatioprosessien tukemiseksi tiettyjen ehtojen täyttyessä myös liittyvien maiden, ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokkaiden sekä Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaiden olisi voitava osallistua ohjelmaan. Maailmantalouden jatkuvasti lisääntyvien keskinäisten yhteyksien vuoksi ohjelmassa olisi varattava edelleen mahdollisuus ulkopuolisten asiantuntijoiden osallistumiselle. Ulkopuolisia asiantuntijoita voisivat olla esimerkiksi kolmansien maiden virkamiehet tai kansainvälisten järjestöjen edustajat taikka tietyissä toimissa talouden toimijoiden edustajat. Ulkopuolisten asiantuntijoiden osallistumista pidetään välttämättömänä, jos ohjelman tavoitteita ei voida toteuttaa ilman heidän tukeaan. Euroopan ulkosuhdehallinnon perustaminen unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustajan alaisuuteen helpottaa toimintapolitiikkojen koordinointia ja johdonmukaisuutta alalla, joka muodostaa olennaisen osan unionin ulkoisista strategioista ja toimista niin kahden- kuin monenväliseltä pohjalta.
(4)
Ohjelman tavoitteissa olisi otettava huomioon ongelmat ja haasteet, joita tullialalla seuraavalla vuosikymmenellä esiintyy. Ohjelmalla olisi edelleen oltava tärkeä tehtävä keskeisillä aloilla, kuten unionin tullialaa koskevan oikeuden yhdenmukaisessa täytäntöönpanossa ja siihen liittyvissä kysymyksissä. Lisäksi ohjelmassa olisi keskityttävä unionin taloudellisten etujen suojaamiseen ja turvallisuuden ja vaarattomuuden takaamiseen. Tähän olisi kuuluttava muun muassa yhteistyö ja tietojen vaihto jäsenvaltioiden ja unionin markkinavalvontaviranomaisten sekä tulliviranomaisten välillä. Ohjelmassa olisi myös käsiteltävä kaupan helpottamista muun muassa yhteisten petostentorjuntatoimien avulla sekä tulliviranomaisten hallinnollisten valmiuksien lisäämistä. Tätä silmällä pitäen olisi toteutettava kustannus-hyötyanalyysi havainnointilaitteista ja niihin liittyvästä teknologiasta, jotta tulliviranomaisten olisi helpompi hankkia nykyaikaisia tullivalvontavälineitä vuoden 2020 jälkeen. Lisäksi olisi tutkittava menetelmiä, joilla helpotetaan nykyaikaisten tullivalvontavälineiden hankkimista, mukaan lukien yhteiset julkiset hankinnat.
(5)
Ennen vuotta 2014 voimassa olleessa ohjelmassa käytetyt välineet ovat osoittautuneet sopiviksi, minkä vuoksi niistä ei olisi luovuttava. Koska operatiivisen yhteistyön on oltava jäsennellympää, ohjelmaan olisi lisättävä uusia välineitä. Esimerkkejä näistä ovat unionin ja kansallisen tason asiantuntijoista koostuvat asiantuntijaryhmät, jotka huolehtivat yhdessä eräiden erityisalojen tehtävistä, ja julkishallinnon valmiuksien kehittämiseen tähtäävät toimet, joilla annetaan erityistukea hallinnollisten valmiuksien kehittämistä tarvitseville maille.
(6)
Eurooppalaisilla tietojärjestelmillä on merkittävä tehtävä unionin tullijärjestelmien lujittamisessa, minkä vuoksi niitä olisi edelleen rahoitettava ohjelmasta. Lisäksi olisi oltava mahdollisuus sisällyttää ohjelmaan uusia unionin lainsäädännön puitteissa perustettuja tulliasioihin liittyviä tietojärjestelmiä. Eurooppalaisten tietojärjestelmien olisi tarvittaessa perustuttava jaettuihin kehittämismalleihin ja tietotekniikka-arkkitehtuuriin tullihallinnon joustavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi.
(7)
Inhimillisten valmiuksien kehittäminen olisi myös toteutettava ohjelmassa yhteisellä koulutuksella. Tullivirkamiesten on kehitettävä ja saatettava ajan tasalle unionin tarpeiden palvelemisessa tarvittavia tietojaan ja taitojaan. Ohjelmalla olisi oltava tärkeä tehtävä inhimillisten valmiuksien vahvistamisessa tukemalla entistä enemmän tullivirkamiehille ja talouden toimijoille tarkoitettua koulutusta. Tätä varten nykyistä unionin yhteistä koulutusohjelmaa, joka perustuu suurelta osin keskitetyn verkko-oppimisen kehittämiseen, olisi laajennettava unionin monipuoliseksi koulutuksen tukiohjelmaksi.
(8)
Ohjelmassa olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota nykyisten eurooppalaisten tullitietojärjestelmien toimintaan ja uusien eurooppalaisten tietojärjestelmien kehittämiseen, sillä ne ovat välttämättömiä unionin tullikoodeksin täytäntöönpanossa, ja osoitettava niille asianmukainen osuus ohjelman talousarviosta. Samalla olisi osoitettava asianmukaiset keinot toimintaan, joka kokoaa yhteen tulliasioita käsittelevät virkamiehet, ja inhimillisten valmiuksien kehittämiseen. Ohjelman määrärahoissa olisi myös oltava tietty joustovara, jotta voidaan reagoida politiikan painopisteiden muutoksiin.
(9)
Ohjelman keston olisi oltava seitsemän vuotta, jotta kesto voidaan mukauttaa neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2003 (2) säädetyn monivuotisen rahoituskehyksen keston mukaiseksi.
(10)
Tällä asetuksella vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
(11)
Komission 19 päivänä lokakuuta 2010 antamassa tiedonannossa "EU:n talousarvion kokonaistarkastelu" antaman rahoitusohjelmien yhtenäisyyttä ja yksinkertaistamista koskevan sitoumuksen mukaisesti resursseja olisi jaettava muiden unionin rahoitusvälineiden kanssa, jos ohjelmassa suunniteltujen toimien tavoitteet ovat yhteisiä useille rahoitusvälineille. Kaksinkertainen rahoittaminen ei kuitenkaan ole mahdollista. Ohjelmaan kuuluvilla toimilla olisi varmistettava johdonmukaisuus unionin tulliliiton toiminnan tukemiseen tarkoitettujen voimavarojen käytössä.
(12)
Tämän asetuksen rahoituksen toteuttamisen kannalta välttämättömät toimenpiteet olisi hyväksyttävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (4) sekä komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (5) mukaisesti.
(13)
Unionin taloudellisia etuja olisi suojattava menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset.
(14)
Järkevää riskienarviointia koskeva yhteistyö on erittäin tärkeää, jotta sääntöjä noudattavat ja luotettavat yritykset voivat hyötyä mahdollisimman hyvin tullin sähköisen hallinnon yksinkertaistamisesta ja jotta voidaan puuttua sääntöjenvastaisuuksiin.
(15)
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa vuotuisten työohjelmien vahvistamisen osalta. Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6) mukaisesti.
(16)
Jotta voidaan reagoida asianmukaisesti politiikan painopisteiden muutoksiin, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat erityistavoitteiden saavuttamisen mittaamista varten laadittujen indikaattoreiden luettelon ja kullekin toimityypille kohdennettavien alustavien määrien muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(17)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on tulliliiton toiminnan parantamiseksi tarkoitetun monivuotisen ohjelman perustaminen, sillä ne eivät kykene huolehtimaan riittävän tehokkaasti ohjelman toteuttamisen kannalta välttämättömästä yhteistyöstä ja koordinoinnista, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(18)
Tulli 2020 -ohjelman komitean olisi avustettava komissiota ohjelman täytäntöönpanossa.
(19)
Ohjelman arvioinnin helpottamiseksi olisi perustettava alusta lähtien käytettävä ohjelmalla saavutettujen tulosten seurantakehys. Olisi toteutettava väliarviointi, jossa tarkastellaan ohjelman tavoitteiden saavuttamista sekä ohjelman tuloksellisuutta ja lisäarvoa Euroopan tasolla. Loppuarvioinnissa olisi tarkasteltava lisäksi ohjelman pitkäaikaisia vaikutuksia ja vaikutusten kestävyyttä. Täysi avoimuus olisi varmistettava raportoimalla seurannasta ja arvioinnista säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Näiden arviointien olisi perustuttava indikaattoreihin, joilla mitataan ohjelman vaikutuksia ennalta määriteltyihin vähimmäistavoitteisiin verrattuna. Indikaattoreilla olisi muun muassa mittava aikaa, jona yhteinen tietoliikenneverkko on saatavilla ilman järjestelmävikoja, koska tämä on edellytys kaikkien eurooppalaisten tietojärjestelmien moitteettomalle toiminnalle, joka mahdollistaa tulliviranomaisten tehokkaan yhteistyön tulliliitossa.
(20)
Jäsenvaltioissa tämän asetuksen mukaisesti ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti jäsenvaltioiden nimeämien riippumattomien viranomaisten, valvonnassa suoritettavaa henkilötietojen käsittelyä säännellään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 95/46/EY (7). Komission tämän asetuksen mukaisesti ja Euroopan tietosuojavaltuutetun valvonnassa suorittamaa henkilötietojen käsittelyä säännellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 45/2001 (8). Toimivaltaisten viranomaisten toteuttaman tietojenvaihdon tai tietojen toimittamisen olisi tapahduttava direktiivissä 95/46/EY säädettyjen, henkilötietojen toimittamista koskevien sääntöjen mukaisesti, ja komission toteuttaman tietojenvaihdon tai tietojen toimittamisen olisi tapahduttava asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädettyjen, henkilötietojen toimittamista koskevien sääntöjen mukaisesti.
(21)
Tällä asetuksella korvataan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 624/2007/EY (9). Mainittu päätös olisi siksi kumottava,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde
1. Perustetaan monivuotinen Tulli 2020 -toimintaohjelma, jäljempänä 'ohjelma', jonka tarkoituksena on tukea tulliliiton toimintaa.
2. Ohjelma alkaa 1 päivänä tammikuuta 2014 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1)
'tulliviranomaisilla' tullia koskevien säännösten soveltamisesta vastaavia viranomaisia;
2)
'ulkopuolisilla asiantuntijoilla':
a)
valtion viranomaisten edustajia, myös maista, jotka eivät osallistu ohjelmaan 3 artiklan 2 kohdan nojalla;
b)
talouden toimijoita ja talouden toimijoita edustavia järjestöjä;
c)
kansainvälisten ja muiden asiaankuuluvien järjestöjen edustajia.
3 artikla
Ohjelmaan osallistuminen
1. Osallistujamaita ovat jäsenvaltiot sekä 2 kohdassa säädettyjen ehtojen täyttyessä myös mainitussa kohdassa tarkoitetut maat.
2. Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat:
a)
liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat, joihin sovelletaan liittymistä edeltävää strategiaa, kunkin maan osalta puitesopimuksessa, assosiaationeuvostojen päätöksissä ja muissa vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen unionin ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen mukaisesti;
b)
Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaat, jos niiden asiaa koskeva lainsäädäntö ja hallintomenetelmät ovat riittävän lähellä unionin lainsäädäntöä ja hallintomenetelmiä.
Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetut kumppanimaat voivat osallistua ohjelmaan niiden säännösten mukaisesti, jotka määritellään sen jälkeen, kun näiden maiden kanssa on tehty niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevat puitesopimukset.
4 artikla
Ohjelman toimiin osallistuminen
Ulkopuolisia asiantuntijoita voidaan kutsua osallistumaan ohjelmassa järjestettyihin valittuihin toimiin aina, kun tämä on 5 ja 6 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämätöntä. Komissio valitsee yhdessä osallistujamaiden kanssa kyseiset asiantuntijat heidän kyseisten toimien kannalta tarpeellisten taitojensa, kokemuksensa ja tietojensa perusteella.
5 artikla
Yleis- ja erityistavoitteet
1. Ohjelman yleistavoitteena on unionin tulliliiton toiminnan ja uudenaikaistamisen tukeminen sisämarkkinoiden lujittamiseksi osallistujamaiden, niiden tulliviranomaisten ja niiden virkamiesten välisen yhteistyön avulla. Yleistavoitteeseen pyritään erityistavoitteiden saavuttamisen avulla.
2. Erityistavoitteina on tukea tulliviranomaisia unionin ja jäsenvaltioiden taloudellisten etujen suojaamisessa, mukaan lukien petosten torjunta ja teollis- ja tekijänoikeuksien suoja, turvallisuuden ja vaarattomuuden lisäämisessä, kansalaisten ja ympäristön suojelemisessa, tulliviranomaisten hallinnollisten valmiuksien parantamisessa ja eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn vahvistamisessa.
Nämä erityistavoitteet on saavutettava erityisesti:
a)
tietokoneistamisella;
b)
varmistamalla nykyaikaiset ja yhdenmukaistetut toimintatavat tullimenettelyjen ja -valvonnan osalta;
c)
helpottamalla laillista kauppaa;
d)
vähentämällä säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja hallinnollisia rasitteita; ja
e)
tehostamalla tulliviranomaisten toimintaa.
3. Näiden erityistavoitteiden saavuttamista mitataan liitteessä I lueteltujen indikaattorien perusteella: Näitä indikaattoreita voidaan tarvittaessa tarkistaa ohjelman kuluessa.
Komissiolle siirretään valta antaa 15 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä liitteessä I esitetyn indikaattorien luettelon muuttamiseksi.
6 artikla
Toimintatavoitteet
Ohjelman toimintatavoitteina on:
a)
tukea unionin tullilainsäädännön ja -politiikan valmistelua, yhtenäistä soveltamista ja tehokasta täytäntöönpanoa;
b)
kehittää, parantaa, käyttää ja tukea eurooppalaisia tullitietojärjestelmiä;
c)
yksilöidä, kehittää, jakaa ja soveltaa parhaita työkäytäntöjä ja hallinnollisia menettelyjä, erityisesti vertailuanalyysien pohjalta;
d)
vahvistaa tullivirkamiesten taitoja ja osaamista;
e)
parantaa yhteistyötä tulliviranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen, kolmansien maiden, muiden valtion viranomaisten, mukaan lukien unionin ja jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaiset, sekä talouden toimijoiden ja talouden toimijoita edustavien järjestöjen välillä.
II LUKU
TUKIKELPOISET TOIMET
7 artikla
Tukikelpoiset toimet
Jäljempänä 14 artiklassa tarkoitetussa vuotuisessa työohjelmassa säädettyjen ehtojen täyttyessä ohjelmasta annetaan taloudellista tukea seuraavanlaisille toimille:
a)
Yhteiset toimet:
i)
seminaarit ja työpajat;
ii)
yleensä muutamista maista koostuvat hankeryhmät, jotka toimivat rajoitetun ajan ennakolta sovitun, tulokseltaan tarkasti määritellyn tavoitteen toteuttamiseksi, mukaan lukien koordinointi tai vertailuanalyysit;
iii)
osallistujamaiden tai muun maan järjestämät työvierailut, joiden tarkoituksena on antaa virkamiehille mahdollisuus hankkia asiantuntemusta tai tietoa tulliasioista tai lisätä olemassa olevaa asiantuntemusta tai tietoa; kolmansien maiden järjestämissä työvierailuissa vain matkakulut ja oleskelukorvaukset (majoituskulut ja päivärahat) ovat ohjelmassa tukikelpoisia;
iv)
komission ja osallistujamaiden virkamiehistä koostuvien yhteisten työryhmien seurantatoimet, joiden tarkoituksena on analysoida tullikäytäntöjä, havaita säännösten täytäntöönpanon mahdollisia vaikeuksia sekä tarvittaessa tehdä unionin säännösten ja työskentelytapojen muokkaamista koskevia ehdotuksia;
v)
asiantuntijaryhmät, joilla tarkoitetaan jäsenneltyä, luonteeltaan väliaikaista tai pysyvää yhteistyön muotoa, jossa asiantuntemusta yhdistetään erityisalojen tehtävien tai operatiivisten toimien toteuttamista varten mahdollisesti verkkoyhteistyöpalveluiden, hallinnollisen avun sekä infrastruktuurin ja laitteiden avulla;
vi)
tullihallinnon valmiuksien kehittäminen ja tätä tukevat toimet;
vii)
tutkimukset;
viii)
yhteisesti laaditut viestintätoimet;
ix)
kaikki muut toimet, joilla tuetaan 5 ja 6 artiklassa säädettyjä yleis-, erityis- ja toimintatavoitteita.
b)
Tietoteknisten valmiuksien kehittäminen: eurooppalaisten tietojärjestelmien jäljempänä liitteessä II olevassa A osassa esitettyjen unionin vastuulle kuuluvien osien ja unionin lainsäädännön nojalla perustettujen uusien eurooppalaisten tietojärjestelmien kehitystyö, ylläpitäminen, käyttäminen ja laadunvalvonta.
c)
Inhimillisten valmiuksien kehittäminen: yhteiset koulutustoimet, joilla tuetaan tulliasioihin liittyvien tarpeellisten ammatillisten tietojen ja taitojen hankkimista.
8 artikla
Yhteisiä toimia koskevat erityiset täytäntöönpanosäännökset
1. Osallistuminen 7 artiklan a alakohdassa tarkoitettuihin yhteisiin toimiin perustuu vapaaehtoisuuteen.
2. Osallistujamaiden on varmistettava, että virkamiehillä, jotka nimetään osallistumaan yhteisiin toimiin, on tehtävään soveltuva profiili ja pätevyys.
3. Osallistujamaiden on tarvittaessa toteutettava tarpeelliset toimenpiteet yhteisten toimien täytäntöönpanoa varten erityisesti tiedottamalla näistä toimista ja varmistamalla, että saadut tulokset hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla.
9 artikla
Tietoteknisten valmiuksien kehittämistä koskevat erityiset täytäntöönpanosäännökset
1. Komission ja osallistujamaiden on varmistettava, että liitteessä II olevassa A osassa tarkoitettuja eurooppalaisia tietojärjestelmiä kehitetään, käytetään ja ylläpidetään asianmukaisesti.
2. Komissio koordinoi yhteistyössä osallistujamaiden kanssa sellaisia liitteessä II olevassa A osassa tarkoitettujen Eurooppalaisten tietojärjestelmien unionin vastuulla olevien osien, jotka on lueteltu liitteessä II olevassa B osassa, ja muiden kuin unionin vastuulla olevien osien, jotka on lueteltu liitteessä II olevassa C osassa, luomiseen ja toimintaan liittyviä näkökohtia, jotka ovat tarpeen niiden toimivuuden, yhteenliitettävyyden ja jatkuvan parantamisen varmistamiseksi.
3. Unioni vastaa vastuullaan olevien osien hankinnasta, kehittämisestä, asennuksesta, ylläpidosta ja päivittäisestä käytöstä aiheutuvista kustannuksista. Osallistujamaat vastaavat muiden kuin unionin vastuulla olevien osien hankinnasta, kehittämisestä, asennuksesta, ylläpidosta ja päivittäisestä käytöstä aiheutuvista kustannuksista.
10 artikla
Inhimillisten valmiuksien kehittämistä koskevat erityiset täytäntöönpanosäännökset
1. Osallistuminen 7 artiklan c alakohdassa tarkoitettuihin yhteisiin koulutustoimiin perustuu vapaaehtoisuuteen.
2. Osallistujamaiden on tarvittaessa sisällytettävä kansallisiin koulutusohjelmiinsa yhdessä kehitetyt koulutussisällöt, mukaan lukien verkko-oppimismoduulit, koulutusohjelmat ja yhteisesti sovitut koulutusta koskevat standardit.
3. Osallistujamaiden on varmistettava, että niiden virkamiehet saavat yhteisten ammatillisten taitojen ja tietojen omaksumiseksi tarvittavan koulutusohjelmien mukaisen perus- ja jatkokoulutuksen.
4. Osallistujamaiden on tarjottava ohjelmaan osallistumisen edellyttämän riittävän kielitaidon varmistamiseksi tarvittavaa virkamiesten kielikoulutusta.
III LUKU
RAHOITUSKEHYS
11 artikla
Rahoituskehys
1. Rahoituspuitteiksi ohjelman täytäntöönpanoa varten kaudelle 2014-2020 vahvistetaan 522 943 000 euroa käypinä hintoina.
Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.
2. Ohjelman rahoituspuitteiden rajoissa kohdennetaan 7 artiklassa lueteltuihin tukikelpoisiin toimiin ohjeelliset määrät liitteessä III kunkin toimityypin osalta vahvistettujen prosenttiosuuksien puitteissa. Komissio voi poiketa mainitussa liitteessä vahvistetuista rahoituksen alustavasta jaosta, mutta voi ylittää rahoituspuitteiden kohdennetun osuuden enintään 10 prosentilla kunkin toimityypin osalta.
Jos tämän rajan ylittäminen osoittautuu tarpeelliseksi, komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 15 artiklan mukaisesti liitteessä III vahvistetun rahoituksen alustavana jaon muuttamiseksi.
12 artikla
Tukimuodot
1. Komissio noudattaa ohjelman täytäntöönpanossa asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012.
2. Edellä 7 artiklassa säädetyille tukikelpoisille toimille annettavan unionin taloudellisen tuen muodot ovat:
a)
avustukset;
b)
julkiset hankintasopimukset;
c)
edellä 4 artiklassa tarkoitettujen ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaaminen.
3. Avustusten yhteisrahoitusosuus voi olla enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, joita ovat päivärahat, matka- ja majoituskulut sekä tapahtumien järjestämiseen liittyvät kulut.
Vuotuisissa työohjelmissa vahvistetaan sovellettava yhteisrahoitusosuus, kun toimet edellyttävät avustusten myöntämistä.
4. Ohjelmaan osoitetuilla määrärahoilla voidaan kattaa myös
a)
kuluja, jotka liittyvät ohjelman hallinnon ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämään valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, johon kuuluvat erityisesti tutkimukset, asiantuntijoiden tapaamiset, tiedotus- ja viestintätoimet, mukaan lukien unionin poliittisia painopisteitä koskeva viestintä, sikäli kuin ne liittyvät tämän ohjelman tavoitteisiin;
b)
tietojen käsittelyn ja vaihdon edellyttämistä tietoliikenneverkoista aiheutuvat menot; ja
c)
kaikki muut komission ohjelman hallinnoinnissa mahdollisesti tarvitsemasta hallinnollisesta tai teknisestä avusta johtuvat menot.
13 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.
2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia.
3. Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF voi suorittaa tutkimuksia, muun muassa paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (10) sekä neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (11) säännösten ja menettelyjen mukaisesti selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka tämän asetuksen nojalla rahoitettuun sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
IV LUKU
TÄYTÄNTÖÖNPANOVALTA
14 artikla
Työohjelma
1. Ohjelman täytäntöönpanoa varten komissio hyväksyy vuotuiset työohjelmat täytäntöönpanosäädösten muodossa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
Kussakin vuotuisessa työohjelmassa pannaan täytäntöön ohjelman tavoitteet määrittelemällä:
a)
edellä 5 ja 6 artiklassa säädettyjen yleis-, erityis- ja toimintatavoitteiden mukaiset toimet, täytäntöönpanomenetelmä mukaan lukien tarvittaessa 7 artiklan a alakohdan v alakohdassa tarkoitettujen asiantuntijaryhmien perustamista koskevat yksityiskohdat sekä ennakoidut tulokset;
b)
rahoituksen jakautuminen toimityypeittäin;
c)
edellä 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu avustusten yhteisrahoitusosuus.
2. Vuotuista työohjelmaa valmistellessaan komissio ottaa huomioon tullipolitiikan yhteisen lähestymistavan. Tätä lähestymistapaa tarkistetaan säännöllisesti ja se vahvistetaan komission ja jäsenvaltioiden yhteistyönä tullipoliittisessa ryhmässä, joka muodostuu jäsenvaltioiden tullihallintojen johtajista tai heidän edustajistaan ja komission edustajista.
Komissio tiedottaa säännöllisesti tullipoliittiselle ryhmälle ohjelman toteuttamiseen liittyvistä toimenpiteistä.
15 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle 5 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa ja 11 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä kaudeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2014 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa ja 11 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevan 5 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 11 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
16 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
V LUKU
SEURANTA JA ARVIOINTI
17 artikla
Ohjelman toimien seuranta
1. Komissio seuraa ohjelman ja sen toimien täytäntöönpanoa yhteistyössä osallistujamaiden kanssa liitteessä I mainittujen indikaattoreiden perusteella.
2. Komissio julkaisee seurannan tulokset.
3. Seurannan tuloksia käytetään ohjelman arviointiin 18 artiklan mukaisesti.
18 artikla
Arviointi
1. Komissio toimittaa 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja seikkoja koskevan ohjelman väli- ja loppuarviointia koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Näiden arviointien tulokset, mukaan lukien tärkeimmät puutteet, sisällytetään päätöksiin myöhempiä kausia koskevien ohjelmien mahdollisesta jatkamisesta, muuttamisesta tai lykkäämisestä. Arvioinnit suorittaa riippumaton ulkopuolinen arvioija.
2. Komissio laatii viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 väliarviointikertomuksen, jossa tarkastellaan ohjelman toimien tavoitteiden saavuttamista, resurssien käytön tehokkuutta sekä ohjelman lisäarvoa Euroopan tasolla. Kertomuksessa käsitellään lisäksi yksinkertaistamista ja tavoitteiden tarkoituksenmukaisuuden säilymistä sekä sitä, miten ohjelmalla on edistetty unionin painopisteitä eli älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua.
3. Komissio laatii viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021 loppuarviointikertomuksen 2 kohdassa tarkoitetuista seikoista ja ohjelman pitkäaikaisista vaikutuksista sekä vaikutusten kestävyydestä.
4. Osallistujamaat toimittavat komission pyynnöstä kaikki väli- ja loppuarviointikertomusten laatimisen kannalta tarkoituksenmukaiset tiedot.
VI LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
19 artikla
Kumoaminen
Kumotaan päätös N:o 624/2007/EY 1 päivästä tammikuuta 2014.
Mainitun päätöksen nojalla toteutettuihin toimiin liittyvät taloudelliset velvoitteet kuuluvat kuitenkin edelleen sen soveltamisalaan niiden päätökseen saattamiseen asti.
20 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 11 päivänä joulukuuta 2013.