ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 10. prosince 2013,
kterým se stanoví, že Polsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013
(2013/758/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)
Dne 7. července 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že v Polsku existuje nadměrný schodek, a v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1) vydala doporučení k jeho odstranění nejpozději do roku 2012. S cílem snížit schodek veřejných financí na hranici nebo pod hranici 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem bylo polským orgánům doporučeno, aby v roce 2009 provedly plánovaná stimulační fiskální opatření, zajišťovaly počínaje rokem 2010 průměrnou roční strukturální korekci rozpočtu přinejmenším ve výši 1¼ % HDP, poskytly podrobná opatření ke snížení schodku pod referenční hodnotu do roku 2012 a zavedly reformy, jež by v nadcházejících letech omezily primární běžné výdaje. Rada stanovila lhůtu pro přijetí účinných opatření na 7. ledna 2010.
(4)
Dne 3. února 2010 Komise dospěla k závěru, že podle její prognózy z podzimu 2009 Polsko přijalo nezbytná opatření v souladu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009, aby svůj schodek veřejných financí snížilo na referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě, a tudíž se domnívala, že žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou nutné. Na základě vlastní prognózy z podzimu 2011 dospěla Komise k názoru, že Polsko nesměřuje ke splnění cílů, a vyžádala si dodatečná opatření, která Polsko přijalo a veřejně oznámilo do 10. února 2012. Dne 11. ledna 2012 tak Komise potvrdila, že polské orgány přijaly účinná opatření ke včasnému a udržitelnému odstranění nadměrného schodku a že v případě Polska není aktuálně nezbytné podnikat v rámci postupu při nadměrném schodku další kroky.
(5)
Dne 21. června 2013 dospěla Rada k závěru, že Polsko sice přijalo účinná opatření, ale dolehly na ně nepříznivé hospodářské události se zásadními důsledky pro veřejné finance, pročež vydala revidovaná doporučení (2) (dále jen „doporučení Rady z 21. června 2013“). Polsko tak splňovalo podmínky pro prodloužení lhůty pro odstranění nadměrného schodku veřejných financí podle čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 1467/97. Rada doporučila, aby Polsko nadměrný schodek odstranilo do roku 2014. Rovněž doporučila, aby Polsko v roce 2013 dosáhlo cíle celkového schodku veřejných financí ve výši 3,6 % HDP a v roce 2014 ve výši 3,0 % HDP, což podle aktualizované prognózy Komise z jara 2013 odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního salda rozpočtu nejméně o 0,8 % HDP v roce 2013 a o 1,3 % HDP v roce 2014. Dále doporučila, aby Polsko důsledně provádělo již přijatá opatření a zároveň je doplnilo o dodatečná opatření dostačující k odstranění nadměrného schodku do roku 2014. Navíc doporučila, aby Polsko ke snižování schodku využilo veškerých neočekávaných zisků. Rada Polsku stanovila lhůtu 1. října 2013 k přijetí účinných opatření a k tomu, aby v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97 podrobně informovalo o konsolidační strategii, kterou za účelem dosažení cílů plánuje.
(6)
Dne 2. října 2013 předložilo Polsko zprávu o účinných opatřeních. Makroekonomický scénář, z něhož zpráva vychází, se podobá scénáři použitému pro sestavení konvergenčního programu na rok 2013. Po průměrném růstu reálného HDP o 4 % ročně v období 2001-2011 tempo hospodářské aktivity v roce 2012 zpomalilo na 1,9 %. Makroekonomický scénář, z něhož vychází zpráva o účinných opatřeních, předpokládá, že v roce 2013 růst reálného HDP ještě dále zpomalí na 1,5 %, avšak poté se vývoj zvrátí a reálný HDP vzroste o 2,5 % v roce 2014 a o 3,8 % v roce 2015. Podle prognózy Komise z podzimu 2013 by měl reálný HDP růst v roce 2013 o 1,3 % a v roce 2014 by tempo jeho růstu mělo zrychlit na 2,5 % a v roce 2015 na 2,9 %. Ve srovnání s polskými orgány je Komise méně optimistická, pokud jde o růst domácí poptávky v posuzovaném období, zejména co se týče soukromé spotřeby a soukromých investic.
(7)
Polské orgány očekávají, že se schodek veřejných financí zvýší z 3,9 % HDP v roce 2012 na 4,8 % HDP v roce 2013. To je horší prognóza než hodnota 3,5 % HDP uvedená v aktualizaci konvergenčního programu z roku 2013, a to vzhledem k tomu, že uvedená prognóza vychází z významného výpadku příjmů ve výši 1,2 % HDP a překročení výdajů o 0,1 % HDP. Polské ministerstvo financí následně předložilo projekci přebytku ve výši 4,5 % HDP v roce 2014, a to na pozadí plánované důchodové reformy, která konkrétně počítá s jednorázovým převodem aktiv v hodnotě 8,5 % HDP. Pro rok 2015 se očekává, že saldo veřejných financí bude opět vykazovat schodek, a sice ve výši 3 % HDP.
(8)
Na roky 2013 a 2014 se prognóza Komise víceméně shoduje s prognózou polských orgánů. I prognóza Komise počítá v roce 2013 se schodkem ve výši 4,8 % HDP. Zhoršení ve srovnání s hodnotou 3,9 % HDP v základním scénáři postupu při nadměrném schodku lze vysvětlit především výpadky příjmů. Pro rok 2014 se očekává, že saldo veřejných financí bude v důsledku plánované důchodové reformy vykazovat přebytek (+4,6 % HDP). Pokud jde o rok 2015, je Komise v porovnání s polskými orgány méně optimistická, neboť očekává schodek veřejných financí ve výši 3,3 % HDP. Rozdíl ve výši 0,3 procentního bodu HDP je dán hlavně nižšími běžnými příjmy založenými na nižší projekci růstu nominálního HDP, jakož i vyššími veřejnými výdaji na mezispotřebu. Cíle schodku podléhají realizačním rizikům.
(9)
Polské orgány i Komise předpokládají, že hrubý veřejný dluh zůstane během celého posuzovaného období pod hranicí 60 %. Prognóza Komise z podzimu 2013 odhaduje, že se poměr dluhu k HDP sníží z 55,6 % v roce 2012 na 51 % v roce 2014, především v důsledku oznámeného převodu aktiv penzijních fondů ve výši 8,5 % HDP, načež se v roce 2015 zvýší na 52,5 %.
(10)
Jelikož se podle prognózy Komise z podzimu 2013 předpokládá, že schodek veřejných financí v roce 2013 dosáhne 4,8 % HDP, Polsko nepochybně překročí cíl celkového schodku ve výši 3,6 % HDP doporučený Radou. Také roční očištěné strukturální úsilí v roce 2013 (0,3 % HDP) je výrazně nižší než doporučené roční fiskální úsilí (0,8 % HDP). Analýza zdola nahoru provedená u nových diskrečních opatření a doplněná o posouzení vývoje výdajů, jež je upraveno s ohledem na přečerpané a nedočerpané výdaje, které nejsou pod kontrolou vlády, ukazuje na celkové fiskální úsilí ve výši 0,2 % HDP. To zaostává za požadovanými dodatečnými opatřeními ve výši 0,4 % HDP, která jsou základem fiskálního úsilí stanoveného v doporučení Rady, a potvrzuje, že Polsko nerealizovalo fiskální úsilí v roce 2013 tak, jak Rada doporučila.
(11)
V roce 2014 Komise očekává přebytek veřejných financí ve výši 4,6 % HDP. Tím má být cíl celkového schodku splněn pouze díky jednorázovému převodu aktiv penzijních fondů. Předpokládané roční očištěné strukturální úsilí ve výši 1,4 % HDP v roce 2014 se pohybuje nad ročním fiskálním úsilím ve výši 1,3 % HDP.
(12)
Celkově lze shrnout, že Polsko nedodrželo fiskální cíle doporučené na rok 2013, přestože cíle na rok 2014 uvedené v doporučení Rady ze dne 21. června 2013 mají být podle prognóz splněny. Podle projekce Komise na rok 2015 však nelze očekávat, že náprava nadměrného schodku v roce 2014 bude udržitelná, neboť uvedený schodek má dosáhnout 3,3 % HDP,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Polsko v roce 2013 nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady z 21. června 2013.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 10. prosince 2013.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
annettu 10 päivänä joulukuuta 2013,
sen toteamisesta, että Puola ei ole toteuttanut 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia
(2013/758/EU)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 8 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä 'SEUT-sopimus', 126 artiklan mukaan jäsenvaltiot välttävät liiallisia julkisen talouden alijäämiä.
(2)
Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.
(3)
Neuvosto teki 7 päivänä heinäkuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä 'EY:n perustamissopimus', 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti päätöksen, jossa se katsoi, että Puolassa oli liiallinen alijäämä, ja antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (1) 3 artiklan mukaisesti suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava viimeistään vuonna 2012. Jotta julkisen talouden alijäämä saataisiin vastaamaan 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen tai alittamaan sen uskottavalla ja kestävällä tavalla, suositettiin, että Puolan viranomaiset toteuttaisivat finanssipoliittiset elvytystoimet suunnitellulla tavalla vuonna 2009, varmistaisivat vuodesta 2010 alkaen keskimääräisen vuotuisen rakenteellisen sopeutuksen, joka olisi vähintään 1¼ prosenttia suhteessa BKT:hen, määrittäisivät yksityiskohtaiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen, jotta alijäämä saataisiin alle viitearvon vuoteen 2012 mennessä ja toteuttaisivat uudistuksia juoksevien perusmenojen hillitsemiseksi lähivuosina. Neuvosto asetti 7 päivän tammikuuta 2010 määräajaksi, johon mennessä oli toteutettava tuloksellisia toimia.
(4)
Komissio totesi 3 päivänä helmikuuta 2010 komission syksyn 2009 talousennusteen perusteella, että Puola oli toteuttanut tuloksellisia toimia noudattaakseen neuvoston 7 päivänä heinäkuuta 2009 antamaa suositusta saada julkisen talouden alijäämä perussopimuksen viitearvon mukaiseksi, ja katsoi, ettei lisätoimia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä siksi tarvittu. Syksyn 2011 talousennusteensa perusteella komissio katsoi kuitenkin, että Puola ei ollut toteuttanut riittäviä toimenpiteitä, ja kehotti sitä toteuttamaan lisätoimia, jotka Puola hyväksyi ja joista se ilmoitti 10 päivään tammikuuta 2012 mennessä. Tämän perusteella komissio vahvisti 11 päivänä tammikuuta 2012, että Puolan viranomaiset olivat toteuttaneet tuloksellisia toimia varmistaakseen liiallisen alijäämän korjaamisen hyvissä ajoin kestävällä tavalla. Tämän vuoksi Puolan liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä ei ollut tarpeen toteuttaa lisätoimia.
(5)
Neuvosto totesi 21 päivänä kesäkuuta 2013, että Puola oli toteuttanut tuloksellisia toimia, mutta epäsuotuisat taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet erityisen voimakkaasti julkiseen talouteen, ja antoi tarkistetut suositukset (2). Tämän vuoksi Puola täytti asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaiset edellytykset liiallisen julkisen talouden alijäämän korjaamiselle asetetun määräajan pidentämiseksi. Neuvosto suositteli, että Puolan lopettaa liiallisen alijäämän tilanteen viimeistään vuonna 2014. Se suositteli myös, että Puola saavuttaa julkisen talouden alijäämätavoitteen, joka on 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Tämä vastaa komission kevään 2013 tarkistetun talousennusteen mukaista rakenteellisen rahoitusaseman paranemista BKT:hen suhteutettuna ainakin 0,8 prosenttia vuonna 2013 ja 1,3 prosenttia vuonna 2014. Se suositteli, että Puola toteuttaa tinkimättä jo hyväksytyt toimenpiteet ja täydentää niitä uusilla toimenpiteillä, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuonna 2014. Lisäksi se suositteli, että Puola käyttää kaikki satunnaiset tulot alijäämän korjaamiseen. Neuvosto vahvisti 1 päivän lokakuuta 2013 määräajaksi, johon mennessä Puolan olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti yksityiskohtainen kertomus tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta.
(6)
Puola toimitti 2 päivänä lokakuuta 2013 tuloksellisia toimia koskevan kertomuksen. Kertomuksen lähtökohtana oleva makrotalouden skenaario vastaa vuoden 2013 lähentymisohjelmassa käytettyä skenaariota. Reaalisen BKT:n kasvu on keskimäärin 4 prosenttia vuodessa kaudella 2001-2011, mutta talouskehitys hidastui 1,9 prosenttiin vuonna 2012. Tuloksellisia toimia koskevan kertomuksen perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan reaalisen BKT:n kasvun ennustetaan hidastuvan edelleen 1,5 prosenttiin vuonna 2013 ennen elpymistään vuonna 2014 ja 2015. Reaalisen BKT:n kasvun odotetaankin olevan 2,5 prosenttia vuonna 2014 ja 3,8 prosenttia vuonna 2015. Komission syksyn 2013 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvun arvioidaan olevan 1,3 prosenttia vuonna 2013 ja nousevan 2,5 prosenttiin vuonna 2014 ja 2,9 prosenttiin vuonna 2015. Komissiolla on Puolan viranomaisiin verrattuna pessimistisempi kuva kotimaisen kysynnän, erityisesti yksityisen kulutuksen ja yksityisten investointien kasvusta, ennustejaksolla.
(7)
Puolan viranomaiset odottavat julkisen talouden alijäämän olevan 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, mikä merkitsee alijäämän kasvamista vuodesta 2012, jolloin se oli 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämäennuste on heikompi kuin Puolan vuoden 2013 tarkistetun lähentymisohjelman mukainen 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ero johtuu merkittävästä tulovajeesta, joka on 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja menoylityksistä, jotka ovat 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2014 Puolan valtiovarainministeriö ennustaa ylijäämän olevan 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen suunnitellun eläkeuudistuksen vuoksi, joka johtaa etenkin kertaluonteiseen varojen siirtoon, joiden määrä vastaa 8,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2015 julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan kääntyvän alijäämäiseksi ja olevan 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.
(8)
Vuosien 2013 ja 2014 osalta komission ennusteet vastaavat Puolan viranomaisten ennusteita. Myös komissio ennustaa vuoden 2013 alijäämän olevan 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rahoitusaseman heikkeneminen verrattuna 3,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, joka esitettiin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisessa perusskenaariossa, johtuu pääasiassa tulovajeesta. Vuonna 2014 julkisen talouden rahoitusaseman ennustetaan olevan ylijäämäinen (+4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) suunnitellun eläkeuudistuksen vuoksi. Vuoden 2015 osalta komissio on pessimistisempi kuin Puolan viranomaiset ja odottaa julkisen talouden alijäämän olevan 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämäennusteen ero, joka on 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, johtuu pääasiassa pienemmistä juoksevista tuloista, jotka perustuvat nimellisen BKT:n kasvua koskevaan alhaisempaan ennusteeseen ja välituotteiden käyttöön liittyviin suurempiin julkisiin menoihin. Alijäämätavoitteisiin kohdistuu täytäntöönpanoriskejä.
(9)
Sekä Puolan viranomaiset että komissio ennustavat, että julkisen talouden bruttovelka jää alle 60 prosentin kynnysarvon koko tarkastelujaksolla. Komission syksyn 2013 talousennusteen mukaan velan suhteen BKT:hen ennustetaan supistuvan 55,6 prosentista vuonna 2012 siten, että se on 51 prosenttia vuonna 2014. Tämä johtuu pääasiassa ilmoitetusta eläkerahastojen varojen siirrosta, jonka määrä vastaa 8,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velan suhde BKT:hen kasvaa sen jälkeen 52,5 prosenttiin vuonna 2015.
(10)
Koska komission syksyn 2013 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, Puola ei saavuta neuvoston suosittamaan alijäämätavoitetta, joka on 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Myös vuotuiset keskimääräiset rakenteelliset toimet (0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) ovat vuonna 2013 selvästi alle suositettujen vuotuisten julkisen talouden toimien (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen). Uusien päätösperäisten toimenpiteiden alhaalta ylös -tarkastelu, jota on täydennetty menokehityksen arvioinnilla, oikaistuna menojen yli- tai alitoteutuksella, johon hallitus ei voi vaikuttaa, osoittaa julkisen talouden toimien olevan yhteensä 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä jää alle neuvoston suosituksessa edellytettyjen julkisen talouden sopeutuksen lähtökohtana olevien lisätoimenpiteiden tason, jonka tulisi olla 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tulos osoittaa, että Puola ei ole toteuttanut neuvoston suosittamia julkisen talouden toimia vuonna 2013.
(11)
Vuonna 2014 komissio arvioi julkisen talouden ylijäämän olevan 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näin ollen julkisen talouden alijäämätavoitteet voidaan saavuttaa vain eläkerahastojen varojen kertaluonteisen siirron ansiosta. Vuotuisten keskimääräisten rakenteellisten toimien odotetaan olevan 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, mikä ylittää suositetun julkisen talouden toimien tason, joka on 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen.
(12)
Puola ei ole saavuttanut vuodeksi 2013 asetettuja julkisen talouden tavoitteita, mutta 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetussa neuvoston suosituksessa täsmennetyt tavoitteet saavutetaan ennusteiden mukaan vuonna 2014. Komission vuotta 2015 koskevien ennusteiden mukaan liiallisen alijäämän korjaaminen vuonna 2014 ei kuitenkaan ole pysyvää, sillä alijäämän odotetaan olevan 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Puola ei ole toteuttanut 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.
Tehty Brysselissä 10 päivänä joulukuuta 2013.