PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1371/2013
ze dne 16. prosince 2013,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením Rady (EU) č. 791/2011 na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 % na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) pro všechny ostatní společnosti kromě společností uvedených v čl. 1 odst. 2 a v příloze I uvedeného nařízení. Uvedená opatření jsou platná a šetření, které vedlo k jejich uložení, je původní šetření.
(2)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 672/2012 (3) byla platná opatření již rozšířena na Malajsii a prováděcím nařízením Rady (EU) č. 21/2013 (4) na Tchaj-wan a Thajsko.
1.2 Žádost
(3)
Dne 25. února 2013 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(4)
Žádost předložily společnosti Saint-Gobain Adfors CZ s. r. o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH, čtyři výrobci některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.
(5)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy prima facie, že po uložení platných opatření došlo k podstatné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR, Indie a Indonésie do Unie, pro kterou mimo uložení platných opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Tato změna obchodních toků údajně vyplynula ze zasílání některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR přes Indii a Indonésii a/nebo vyhotovením nepravdivého prohlášení o původu čínských výrobků.
(6)
Důkazy dále poukázaly na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud se jedná o množství i ceny. Z důkazů vyplynulo, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Indie a Indonésie byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření.
(7)
Existovaly rovněž důkazy, že ceny některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie byly dumpingové ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla stanovena pro obdobný výrobek v původním šetření.
1.3 Zahájení šetření
(8)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise šetření nařízením Komise (EU) č. 322/2013 (5) („zahajovací nařízení“). Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž nařídila celním orgánům, aby evidovaly dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie.
1.4 Šetření
(9)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR, Indie a Indonésie, výrobce/vývozce v těchto zemích, známé dotčené dovozce v Unii a výrobní odvětví Unie. Výrobcům/vývozcům v ČLR, Indii a Indonésii známým Komisi nebo výrobcům/vývozcům, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v 15. bodě odůvodnění zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly zaslány také dovozcům v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Všechny strany byly informovány, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k závěrům založeným pouze na dostupných údajích.
(10)
Přihlásili se dva vyvážející výrobci v Indii a jeden dovozce v Unii, který není ve spojení, a poskytli odpovědi na uvedené dotazníky. Dovozce v Unii později Komisi sdělil, že dovážel jiné výrobky a v minulosti nedovezl žádný výrobek, který je předmětem šetření. Odpověď na dotazník neposkytl žádný vyvážející výrobce v Indonésii. Níže uvedení vyvážející výrobci v Indii předložili vyplněný formulář s žádostí o osvobození:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (dále jen „Montex“), a
-
Urja Products Pvt.Ltd.
(11)
Společnost Urja Products Pvt.Ltd. následně informovala Komisi, že není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, a že její výrobek má odlišné technické vlastnosti a využití (výrobek jiných kódů KN). Inspekce na místě byla proto provedena pouze v prostorách společnosti Montex.
1.5 Období šetření
(12)
Šetření se vztahovalo na období od 1. dubna 2009 do 31. března 2013 (dále jen „období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků. Za období od 1. dubna 2012 do 31. března 2013 (dále jen „období, o němž se podává zpráva“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(13)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně obchodních toků mezi ČLR, Indií, Indonésií a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství výrobku, který je předmětem šetření; zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě, která byla dříve v případě nutnosti stanovena pro dotčený výrobek, v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(14)
Dotčený výrobek je definován v původním šetření takto: otevřené síťoviny ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00.
(15)
Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako výrobek definovaný v předchozím bodě odůvodnění, avšak zasílaný z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(16)
Z šetření vyplynulo, že výše definované otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyvážené z ČLR do Unie a otevřené síťoviny ze skleněných vláken zasílané z Indie a Indonésie do Unie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce
2.3.1 Indie
(17)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, dvě společnosti v Indii předložily vyplněný formulář s žádostí o osvobození. Vzhledem k tomu, že jedna z těchto společností, Urja Products Pvt.Ltd., není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, zůstala pouze jedna spolupracující společnost, a to společnost Montex. Tato společnost představovala ve srovnání s celkovým vývozem z Indie pouze 1 % vývozu z této země do Unie během období, o němž se podává zpráva. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se Indie založena na dostupných údajích.
2.3.2 Indonésie
(18)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, odpovědi na dotazník neposkytla žádná společnost v Indonésii. Ze společností v Indonésii nespolupracovala žádná. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se Indonésie založena na dostupných údajích.
2.3.3 ČLR
(19)
Z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval žádný. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se ČLR založena na dostupných údajích.
2.4 Změna obchodních toků
(20)
Za účelem zjištění, zda došlo ke změně obchodních toků, byl posouzen dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z Indie a Indonésie do Unie a vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indie a Indonésie. Vzhledem k poměrně malé či nulové spolupráci indických, indonéských a čínských společností (viz oddíl 2.3 výše) bylo posouzení dovozu podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení založeno na dostupných údajích.
(21)
Za tímto účelem byly při analýze použity statistiky COMEXT (6), statistiky obchodu z Indie a Indonésie získané od vnitrostátních orgánů těchto zemí a statistiky Global Trade Information Services (7). Jako období dvanácti měsíců bylo použito účetní období, které začíná 1. dubna a končí 31. března.
(22)
Objem dovozu zaznamenaný ve statistikách COMEXT zahrnuje větší skupinu výrobků, než je dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Na základě odhadů poskytnutých výrobním odvětvím Unie však bylo možné zjistit, že významnou část tohoto objemu dovozu představoval dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Tyto údaje mohly být tudíž použity ke stanovení změny obchodních toků.
2.4.1 Dovoz do Unie
(23)
Statistiky COMEXT vykazují podstatnou změnu obchodních toků v období šetření (viz tabulka 1).
Tabulka 1
Objem dovozu(v milionech m2) (8)
duben 2009/březen 2010
duben 2010/březen 2011
duben 2011/březen 2012
duben 2012/březen 2013
ČLR
288,40
385,85
110,30
85,93
Indie
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonésie
0,004
0,16
3,22
33,31
Zdroj: Statistiky COMEXT
Dovoz z ČLR
(24)
Dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie dramaticky klesl po zavedení prozatímních opatření v únoru 2011 (9) a konečných opatření v srpnu 2011 (10). Tabulka 1 ukazuje, že v období 2010/2011 a 2011/2012 vývoz z ČLR do Unie poklesl z 385,85 milionu m2 na 110,30 milionu m2 (přibližně o 70 %) a v období 2010/2011 a 2012/2013 dále na 85,9 milionu m2 (přibližně o 80 %).
Dovoz z Indie
(25)
V účetním období 2009/2010 bylo podle statistik COMEXT z Indie do Unie dovezeno množství 0,35 milionu m2, v účetním období 2010/2011 0,28 milionu m2; dovezené množství se prudce zvýšilo mezi obdobím 2011/2012 a 2012/2013 a v účetním období 2012/2013 se jednalo o 13,13 milionu m2.
(26)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, společnost Montex vyvezla do Unie velmi malé množství výrobku, který byl v období šetření předmětem šetření - ve srovnání s celkovým vývozem z Indie se jedná o 1 % vývozu z Indie do Unie v období 2012/2013. Dále bylo zjištěno, že společnost Montex vyváží výrobek, který je předmětem šetření, pod nesprávným kódem KN - 7019 52. Vývoz této společnosti bylo proto nutno přidat do statistik COMEXT, jak ukazuje tabulka 1.
Dovoz z Indonésie
(27)
V účetním období 2009/2010 podle statistik COMEXT bylo z Indonésie na trh Unie dovezeno množství 0,004 milionu m2, v období 2010/2011 0,16 milionu m2; dovezené množství se prudce zvýšilo mezi obdobím 2011/2012 a 2012/2013 z 3,22 milionu m2 na 33,31 milionu m2.
2.4.2 Vývoz z ČLR do Indie a Indonésie
(28)
Ve stejném období je rovněž patrný dramatický nárůst vývozu z ČLR do Indie a Indonésie.
Tabulka 2
Objem dovozu (v milionech m2)
duben 2009/březen 2010
duben 2010/březen 2011
duben 2011/březen 2012
duben 2012/březen 2013
Indie
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonésie
5,78
4,01
8,94
11,54
Zdroj: Celní statistika ČLR
Vývoz z ČLR do Indie
(29)
Podle celní statistiky ČLR se vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indie zvýšil ze 4,8 milionu m2 v účetním období 2009/2010 na 29,3 milionu m2 v účetním období 2012/2013.
Vývoz z ČLR do Indonésie
(30)
Podle celní statistiky ČLR se vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indonésie zvýšil z 5,78 milionu m2 v účetním období 2009/2010 na 11,54 milionu m2 v účetním období 2012/2013.
2.4.3 Závěr týkající se změny obchodních toků
(31)
Celkový pokles vývozu z ČLR do Unie a souběžný nárůst vývozu z Indie a Indonésie do Unie a vývozu z ČLR do Indie a Indonésie po uložení prozatímních opatření v únoru 2011 a po uložení konečných opatření v srpnu 2011 představuje změnu obchodních toků mezi výše uvedenými zeměmi na straně jedné a vývozu těchto dvou zemí do Unie na straně druhé.
2.5 Povaha obcházení
(32)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce mimo jiné zahrnují zasílání výrobku, na který se vztahují platná opatření, přes třetí země v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(33)
V průběhu šetření byly shromážděny důkazy o praktikách překládky v Indonésii a Indii a/nebo o nesprávných osvědčeních o původu. V některých případech byl například dovážený dotčený výrobek do Unie přepravován přes Dubaj nebo Singapur s osvědčením o původu v Indonésii/Indii a část dovozu do Unie byla přepravována prostřednictvím jedné indické společnosti, která při šetření nespolupracovala. Nedostatečná spolupráce ze strany výrobců výrobku, který je předmětem šetření, s výjimkou společnosti Montex, poukazuje rovněž na to, že v Indonésii a Indii nedochází ke skutečné výrobě, která by zdůvodňovala úroveň vývozu z Indonésie a Indie do Unie. Lze důvodně předpokládat, že pokud by skuteční výrobci existovali, usilovali by o to, aby nebyli spojováni s obcházením antidumpingových opatření tak, že by se do šetření zapojili mezi prvními. Kromě toho šetření neprokázalo existenci skutečné výroby v obou dotčených zemích, kromě výroby společnosti Montex. Rovněž prudký nárůst dovozu z těchto dvou zemí naznačuje, že čínské výrobky jsou při vývozu do Unie předmětem překládky v Indii a Indonésii a/nebo jsou dováženy s nesprávným osvědčením o původu.
(34)
Existence překládky výrobků pocházejících z ČLR v Indii a Indonésii je tudíž potvrzena.
2.6 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(35)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky kromě snahy vyhnout se platným opatřením týkajícím se dotčeného výrobku. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku, zejména pokud jde o náklady na dopravu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR v Indii a Indonésii a s ní spojenou nakládku.
2.7 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(36)
Dále bylo posuzováno, zda dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie mařil vyrovnávací účinky platných opatření, pokud jde o množství a ceny. Údaje databáze COMTEX byly použity jakožto nejlepší dostupné údaje o množstvích a cenách vývozu uskutečňovaného nespolupracujícími společnostmi v Indii a Indonésii. Takto stanovené ceny byly srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou pro výrobní odvětví Unie v 74. bodě odůvodnění původního nařízení.
(37)
Nárůst dovozu z Indie do Unie z 0,35 milionu m2 v období 2009/2010 na 13,10 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva, tj. 2012/2013, byl značný z hlediska množství, ve srovnání s (velmi nízkým) objemem dovozu z Indie před uložením prozatímních opatření v období 2009/2010. Rovněž nárůst dovozu z Indonésie do Unie z 0,04 milionu m2 v období 2009/2010 na 33,31 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva, tj. 2012/2013, byl považován za podstatný z hlediska množství, ve srovnání s (velmi nízkým) objemem dovozu z Indonésie před uložením prozatímních opatření v období 2009/2010.
(38)
Za účelem posoudit, zda byly vyrovnávací účinky platných opatření mařeny, pokud jde o ceny, byly ceny dovozu z Indonésie a Indie srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou v původním nařízení. Úroveň pro odstranění újmy stanovená v původním nařízení byla upravena s ohledem na inflaci. Vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indie a Indonésie byla upravena s ohledem na náklady vynaložené po dovozu a se zohledněním úprav ve vztahu ke kvalitě stanovených v původním šetření, pokud jde o dovoz z ČLR. Ze srovnání vyplynulo, že vývozní ceny při vývozu z dotčených zemí do Unie jsou značně nižší. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou rovněž mařeny z hlediska množství i cen.
2.8 Důkazy o existenci dumpingu
(39)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo také přezkoumáno, zda existuje důkaz o existenci dumpingu.
(40)
V původním nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Kanadě, jež byla v případě ČLR během uvedeného šetření považována za vhodnou srovnatelnou zemi s tržním hospodářstvím. V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení se použila běžná hodnota, jak je stanovena v původním šetření.
(41)
Vývozní ceny při vývozu z Indie a Indonésie byly podle článku 18 základního nařízení založeny na dostupných údajích. Vývozní cena byla průměrnou vývozní cenou některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z obou dotčených zemí v průběhu období, o němž se podává zpráva, jak je uvedeno v databázi COMEXT. Vývoz uskutečňovaný indickou společností Montex se z důvodu nesprávného zařazení jejích výrobků (viz 25. bod odůvodnění) do statistik nepromítl a nebyl použit pro výpočet dumpingového rozpětí.
(42)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Odpovídajícím způsobem byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a náklady spojené s balením. Vzhledem k tomu, že dostupné údaje neumožnily stanovit úroveň úprav, musely být úpravy provedeny na základě nejlepších dostupných údajů. Úpravy byly proto stanoveny na základě procenta vypočteného jako podílu celkových nákladů na dopravu, pojištění a balení vůči hodnotě obchodních transakcí směřujících do Unie s dodacími podmínkami CIF udaných spolupracujícími čínskými výrobci v původním šetření.
(43)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a odpovídajících vážených průměrných vývozních cen dvou dotčených zemí v průběhu tohoto období šetření, o němž se podává zpráva, a je vyjádřen jako procento z ceny CIF na hranici Unie před proclením.
(44)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(45)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo konečné antidumpingové clo uložené na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR obcházeno překládkou v Indii a Indonésii.
(46)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by platná opatření na dovoz dotčeného výrobku měla být rozšířena na dovoz stejného výrobku, avšak zasílaného z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(47)
Opatření, která mají být rozšířena, by měla být opatření stanovená v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 pro „všechny ostatní společnosti“, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(48)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily do Unie na základě celní evidence zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
4.1 Indie
(49)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, po oznámení zahájení řízení se přihlásili dva vyvážející výrobci (společnosti Montex a Urja Products), poskytli odpovědi na dotazníky a v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení požádali o osvobození.
(50)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že jedna z těchto dvou společností, společnost Urja Products, není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření. Osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení se na uvedenou společnost nevztahuje.
(51)
Bylo zjištěno, že společnost Montex se nepodílela na praktikách obcházení, jež jsou předmětem tohoto šetření. Tato společnost prokázala, že je skutečným výrobcem, jehož výrobní kapacita přesahuje objem vývozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie. Tato společnost předložila úplný soubor údajů; tyto údaje byly ověřeny na místě. Ověřené údaje, které se týkají vzniku uvedené společnosti, nákupu strojního zařízení, postupu výroby, kapacity, zásob, nákupu surovin a výrobních nákladů, podporují vyvozený závěr. Uvedený výrobce mimoto prokázal, že není ve spojení s žádnými výrobci/vývozci v ČLR, kteří podléhají stávajícím opatřením, nebo se společnostmi, které se podílejí na obcházení platných opatření. Tato společnost proto mohla být osvobozena od rozšířených opatření.
4.2 Indonésie
(52)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení nepodal žádný vyvážející výrobce v Indonésii. Při šetření nebyl zjištěn žádný skutečný výrobce výrobku, který je předmětem šetření.
4.3 Noví výrobci/vývozci
(53)
Výrobci v Indii a Indonésii, kteří se neúčastnili tohoto šetření nebo v období, o němž se podává zpráva, nevyváželi výrobek, který je předmětem šetření, do Unie, mohou podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení. Budou požádáni o vyplnění dotazníku, aby Komise mohla stanovit, zda lze osvobození udělit. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle vykonává také inspekci na místě. Žádost je třeba odeslat Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojené s výrobou a prodejem.
(54)
Je-li osvobození uděleno, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne odpovídající změnu platných rozšířených opatření. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(55)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně konečných zjištění,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené podle čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházejících z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510014, 7019510015, 7019590014 a 7019590015), s výjimkou dotčeného výrobku vyráběného společností Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (doplňkový kód TARIC B265).
2. Použití osvobození uděleného společnosti Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 1 tohoto článku.
3. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ v Indii a Indonésii či nikoli, evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 322/2013 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 8/20
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax +32 22956505
2. Dovoz uskutečňovaný společnostmi, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená nařízením (EU) č. 791/2011,nůže být osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1 v souladu s ustanoveními základního nařízení.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 322/2013.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. prosince 2013.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1371/2013,
annettu 16 päivänä joulukuuta 2013,
tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 791/2011 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan tiettyjen Intiasta ja Indonesiasta lähetettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Intia tai Indonesia
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 13 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 791/2011 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön 62,9 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa kaikkien muiden kuin niiden yritysten osalta, jotka mainitaan kyseisen asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa ja liitteessä 1. Nämä toimenpiteet ovat voimassa olevia toimenpiteitä ja tutkimus, joka johti toimenpiteiden käyttöönottoon, on alkuperäinen tutkimus.
(2)
Voimassa olevat toimenpiteet laajennettiin aiemmin koskemaan Malesiaa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 672/2012 (3) sekä Taiwania ja Thaimaata neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 21/2013 (4).
1.2 Pyyntö
(3)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti 25 päivänä helmikuuta 2013 perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen pyynnön tutkia tiettyjen Kiinasta peräisin olevien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä ja asettaa kirjaamisvelvoite tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnille Intiasta ja Indonesiasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Intia tai Indonesia.
(4)
Pyynnön esitti neljä tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden unionin tuottajaa: Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras ”Stikla Skiedra” AS ja Vitrulan Technical Textiles GmbH.
(5)
Pyyntö sisälsi riittävästi alustavaa näyttöä siitä, että Kiinasta, Intiasta ja Indonesiasta unioniin suuntautuvan vientikaupan rakenteessa on tapahtunut merkittävä muutos sen jälkeen, kun voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön, ja että muutokselle ei ole muuta riittävää syytä tai taloudellista perustetta kuin voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönotto. Tämä muutos kaupan rakenteessa johtuu väitteen mukaan siitä, että tiettyjä Kiinasta peräisin olevia lasikuidusta valmistettuja seulakankaita lähetetään unioniin Intian ja Indonesian kautta ja/tai että kiinalaisista tuotteista tehdään väärä alkuperäilmoitus.
(6)
Lisäksi näyttö osoitti, että voimassa olevien toimenpiteiden korjaavat vaikutukset vaarantuivat sekä määrän että hinnan osalta. Näyttöä oli myös siitä, että lisääntynyt tuonti Intiasta ja Indonesiasta tapahtuu hinnoilla, jotka alittavat alkuperäisessä tutkimuksessa määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan.
(7)
Saadun näytön mukaan tiettyjä Intiasta ja Indonesiasta lähetettyjä lasikuidusta valmistettuja seulakankaita myytiin polkumyyntihinnoin verrattuna alkuperäisessä tutkimuksessa samankaltaiselle tuotteelle vahvistettuun normaaliarvoon.
1.3 Vireillepano
(8)
Komissio päätti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä alustava näyttö perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen tutkimuksen vireillepanoon, ja pani tutkimuksen vireille komission asetuksella (EU) N:o 322/2013 (5), jäljempänä ’vireillepanoasetus’. Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan nojalla komissio myös velvoitti vireillepanoasetuksella tulliviranomaiset kirjaamaan Intiasta ja Indonesiasta lähetettyjen tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnin.
1.4 Tutkimus
(9)
Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti Kiinan, Intian ja Indonesian viranomaisille, kyseisissä maissa toimiville tuottajille/viejille, niille unionin tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, ja unionin tuotannonalalle. Kyselylomakkeet lähettiin Kiinassa, Intiassa ja Indonesiassa toimiville tuottajille/viejille, jotka olivat komission tiedossa tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoasetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa asetetuissa määräajoissa. Kyselylomakkeet lähetettiin lisäksi unionissa oleville tuojille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulluksi tulemista vireillepanoasetuksessa asetetussa määräajassa. Kaikille osapuolille ilmoitettiin, että yhteistyöstä kieltäytyminen voi johtaa perusasetuksen 18 artiklan soveltamiseen ja päätelmien tekemiseen käytettävissä olevien tietojen perusteella.
(10)
Kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ja yksi etuyhteydetön unionin tuoja ilmoittautui ja toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen. Myöhemmin kyseinen unionin tuoja ilmoitti komissiolle, että se toi muita tuotteita eikä ollut tuonut tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta aiemminkaan. Yksikään indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut vastausta. Seuraavat intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimittivat vastaukset vapautuksen hakemista koskevaan lomakkeeseen:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd., jäljempänä ’Montex’, ja
-
Urja Products Pvt. Ltd.
(11)
Myöhemmin Urja Products Pvt. Ltd ilmoitti komissiolle, että se ei tuota tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta ja että sen tuotteilla on erilaiset tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset (ja ne kuuluvat eri CN-koodeihin). Sen vuoksi tarkastuskäynti tehtiin ainoastaan Montexin toimitiloihin.
1.5 Tutkimusajanjakso
(12)
Tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2013 välisen ajan. Tietoja kerättiin tutkimusajanjaksolta muun muassa sen tutkimiseksi, oliko kaupan rakenteessa tapahtunut väitettyjä muutoksia. Tarkempia tietoja kerättiin 1 päivän huhtikuuta 2012 ja 31 päivän maaliskuuta 2013 väliseltä raportointijaksolta, jäljempänä ’raportointijakso’, sen tutkimiseksi, ovatko voimassa olevien toimenpiteiden korjaavat vaikutukset mahdollisesti heikentyneet ja esiintyykö polkumyyntiä.
2. TUTKIMUKSEN TULOKSET
2.1 Yleisiä näkökohtia
(13)
Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimenpiteiden kiertämisen esiintymistä arvioitiin analysoimalla järjestyksessä seuraavia seikkoja: onko Kiinan, Intian, Indonesian ja unionin välisen kaupan rakenteissa tapahtunut muutoksia; johtuuko tämä muutos käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole riittävästi perusteita tai jolla ei ole muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen; onko olemassa näyttöä vahingosta tai siitä, että tullin korjaavat vaikutukset vaarantuvat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hintojen ja/tai määrien osalta; ja onko näyttöä polkumyynnistä verrattuna samankaltaisen tuotteen aikaisemmin määritettyihin normaaliarvoihin, tarvittaessa perusasetuksen 2 artiklan säännösten mukaisesti.
2.2 Tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote
(14)
Tarkasteltavana oleva tuote on määritelty alkuperäisessä tutkimuksessa seuraavasti: Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 kuuluvat lasikuidusta valmistetut seulakankaat, joiden silmäkoko on sekä pituudeltaan että leveydeltään suurempi kuin 1,8 mm ja jotka painavat enemmän kuin 35 g/m2, lukuun ottamatta lasikuituvahvikekiekkoja (”fibreglass discs”).
(15)
Tutkimuksen kohteena oleva tuote on sama kuin edellisessä kappaleessa määritelty tuote, mutta joka on lähetetty Intiasta tai Indonesiasta, riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Intia tai Indonesia.
(16)
Tutkimus osoitti, että edellä määritellyn mukaisilla Kiinasta unioniin viedyillä ja Intiasta ja Indonesiasta unioniin lähetetyillä lasikuidusta valmistetuilla seulakankailla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä perusteella niiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
2.3 Yhteistyössä toimimisen aste
2.3.1 Intia
(17)
Kuten edellä 10 kappaleessa todetaan, vain kaksi intialaista yritystä toimitti vastaukset vapautuksen hakemista koskevaan lomakkeeseen. Koska havaittiin, että toinen niistä, Urja Products Pvt. Ltd, ei ollut tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottaja, yhteistyössä toimineita yrityksiä oli vain yksi, Montex. Yrityksen osuus Intiasta unioniin suuntautuvasta viennistä raportointijaksolla oli vain 1 prosentti Intiasta tulevasta koko viennistä. Tämän vuoksi Intiaa koskevat päätelmät perustuivat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
2.3.2 Indonesia
(18)
Kuten 10 kappaleessa todettiin, yksikään indonesialainen yritys ei vastannut kyselyyn. Indonesialaiset yritykset eivät siis toimineet yhteistyössä. Tämän vuoksi Indonesiaa koskevat päätelmät perustuivat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
2.3.3 Kiina
(19)
Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä. Tämän vuoksi Kiinaa koskevat päätelmät perustuivat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
2.4 Muutos kaupan rakenteessa
(20)
Sen määrittämiseksi, oliko kaupan rakenteessa tapahtunut muutos, arvioitiin tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontia Intiasta ja Indonesiasta unioniin ja sen vientiä Kiinasta Intiaan ja Indonesiaan. Tuonnin määrä vahvistettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella, koska intialaisten, indonesialaisten ja kiinalaisten yritysten yhteistyössä toimimisen aste oli suhteellisen alhainen tai ne eivät toimineet lainkaan yhteistyössä (ks. 2.3 jakso).
(21)
Tätä varten analyysissä käytettiin COMEXT-tilastoja (6) sekä Intian ja Indonesian viranomaisilta ja Global Trade Information Services -palvelusta (7) saatuja tilastotietoja. Tutkimuksessa käytettiin 1 huhtikuuta alkavia ja 31 maaliskuuta päättyviä tilikausia, jotta voitiin käyttää 12 kuukauden jaksoja.
(22)
COMEXT-tilastoihin kirjatut tuontimäärät koskevat laajempaa tuoteryhmää kuin tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote. Unionin tuotannonalan toimittamien arvioiden mukaan voitiin kuitenkin päätellä, että merkittävä osa tästä tuontimäärästä oli tarkasteltavana olevaa tuotetta ja tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta. Näin ollen näitä tietoja voitiin käyttää kaupan rakenteessa tapahtuneiden muutosten määrittämiseen.
2.4.1 Tuonti unioniin
(23)
COMEXT-tilastoista käy ilmi merkittävä muutos kaupan rakenteessa tutkimusajanjaksolla (ks. taulukko 1).
Taulukko 1
Tuontimäärät (miljoonaa m2) (8)
Huhtikuu 2009/Maaliskuu 2010
Huhtikuu 2010/Maaliskuu 2011
Huhtikuu 2011/Maaliskuu 2012
Huhtikuu 2012/Maaliskuu 2013
Kiina
288,40
385,85
110,30
85,93
Intia
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonesia
0,004
0,16
3,22
33,31
Lähde: COMEXT-tilastot
Tuonti Kiinasta
(24)
COMEXT-tilastojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta unioniin laski jyrkästi sen jälkeen, kun väliaikaiset toimenpiteet otettiin käyttöön helmikuussa 2011 (9) ja lopulliset toimenpiteet elokuussa 2011 (10). Taulukosta 1 käy ilmi, että kausien 2010/2011 ja 2011/2012 välillä tuonti Kiinasta unioniin putosi 385,85 miljoonasta m2:stä 110,30 miljoonaan m2:iin (noin 70 %) ja kausien 2010/2011 ja 2012/2013 välillä edelleen 85,9 miljoonaan m2:iin (noin 80 %).
Tuonti Intiasta
(25)
COMEXT-tilatojen mukaan varainhoitovuonna 2009/2010 Intiasta unioniin tuotu määrä oli 0,35 miljoonaa m2 ja varainhoitovuonna 2010/2011 0,28 miljoonaa m2, ja se kohosi jyrkästi varainhoitovuosien 2011/2012 ja 2012/2013 välillä niin, että se oli 13,13 miljoonaa m2 varainhoitovuonna 2012/2013.
(26)
Kuten 17 kappaleessa todettiin, Montex vei tutkimusajanjaksolla tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta unioniin erittäin vähäisiä määriä; sen osuus Intiasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä oli 1 prosentti kaudella 2012/2013. Lisäksi havaittiin, että Montex vei tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta virheellisellä CN-koodilla 7019 52. Sen vienti oli sen vuoksi lisättävä COMEXT-tilastoihin, kuten taulukossa 1 osoitetaan.
Tuonti Indonesiasta
(27)
COMEXT-tilatojen mukaan varainhoitovuonna 2009/2010 Intiasta unioniin tuotu määrä oli 0,004 miljoonaa m2 ja varainhoitovuonna 2010/2011 0,16 miljoonaa m2, ja se kohosi jyrkästi varainhoitovuosien 2011/2012 ja 2012/2013 välillä 3,22 miljoonasta m2:stä 33,31 miljoonaan m2:iin.
2.4.2 Vienti Kiinasta Intiaan ja Indonesiaan
(28)
Saman ajanjakson aikana voidaan havaita viennin Kiinasta Intiaan ja Indonesiaan kasvaneen merkittävästi.
Taulukko 2
Tuontimäärät (miljoonaa m2)
Huhtikuu 2009/Maaliskuu 2010
Huhtikuu 2010/Maaliskuu 2011
Huhtikuu 2011/Maaliskuu 2012
Huhtikuu 2012/Maaliskuu 2013
Intia
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonesia
5,78
4,01
8,94
11,54
Lähde: Kiinan tullitilastot
Vienti Kiinasta Intiaan
(29)
Kiinan tullitilastojen mukaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vienti Kiinasta Intiaan lisääntyi varainhoitovuoden 2009/2010 tasolta 4,8 miljoonasta m2:stä 29,3 miljoonaan m2:iin varainhoitovuonna 2012/2013.
Vienti Kiinasta Indonesiaan
(30)
Kiinan tullitilastojen mukaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vienti Kiinasta Indonesiaan lisääntyi varainhoitovuoden 2009/2010 tasolta 5,78 miljoonasta m2:stä 11,54 miljoonaan m2:iin varainhoitovuonna 2012/2013.
2.4.3 Päätelmät kaupan rakenteessa tapahtuneesta muutoksesta
(31)
Kiinasta unioniin tapahtuvan viennin vähentyminen ja samanaikainen viennin kasvu Intiasta ja Indonesiasta unioniin sekä Kiinasta Intiaan ja Indonesiaan väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen helmikuussa 2011 ja lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen elokuussa 2011 aiheuttivat muutoksen edellä mainittujen maiden välisen kaupan rakenteessa ja kyseisten maiden unioniin suuntautuvassa viennissä.
2.5 Toimenpiteiden kiertämisen luonne
(32)
Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaan kaupan rakenteen muutoksen on johduttava käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole muuta riittävää syytä tai taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. Käytäntöön, menettelyyn tai toimintaan sisältyy muun muassa toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen lähettäminen kolmansien maiden kautta perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(33)
Tutkimuksessa saatiin näyttöä Indonesian ja Intian kautta tapahtuvasta jälleenlaivauksesta ja/tai vääristä alkuperätodistuksista. Esimerkiksi osa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista unioniin jälleenlaivattiin Dubain tai Singaporen kautta ja sen mukana oli Indonesian/Intian alkuperätodistus ja osa tuonnista unioniin jälleenlaivattiin sellaisen intialaisen yrityksen kautta, joka ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajien, Montexia lukuun ottamatta, kieltäytyminen yhteistyöstä on myös osoitus siitä, ettei Indonesiassa ja Intiassa ole todellista tuotantoa, joka voisi oikeuttaa Indonesiasta ja Intiasta unioniin suuntautuvan viennin tason. On kohtuullista odottaa, että jos näissä maissa olisi todellisia tuottajia, ne yrittäisivät erottua kiertämiskäytännöistä osallistumalla tutkimukseen. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin näyttöä todellisesta tuotannosta näissä kahdessa maassa, Montexia lukuun ottamatta. Lisäksi näistä kahdesta maasta tulevan tuonnin jyrkkä kasvu viittaa siihen, että kiinalaisia tuotteita jälleenlaivataan unioniin Intian ja Indonesian kautta ja/tai tuodaan väärillä alkuperätodistuksilla.
(34)
Näin ollen voidaan vahvistaa, että kiinalaista alkuperää olevia tuotteita jälleenlaivataan Intian ja Indonesian kautta.
2.6 Muun riittävän syyn tai taloudellisen perusteen kuin polkumyyntitullin käyttöönoton puuttuminen
(35)
Tutkimuksessa ei tullut esiin muita riittäviä syitä tai taloudellisia perusteita jälleenlaivaukselle kuin tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien voimassa olevien toimenpiteiden välttäminen. Tullin lisäksi ei havaittu muita tekijöitä, joiden voitaisiin katsoa kompensoivan Kiinasta peräisin olevien tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden jälleenlaivaamisesta Intian ja Indonesian kautta aiheutuvia erityisesti kuljetusta ja jälleenlaivausta koskevia kustannuksia.
2.7 Polkumyyntitullin korjaavan vaikutuksen vaarantuminen
(36)
Seuraavaksi arvioitiin, vaaransiko tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti unioniin voimassa olevien toimenpiteiden korjaavat vaikutukset määrien ja hintojen osalta. Intialaisten ja indonesialaisten yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten vientimäärien ja -hintojen osalta käytettiin COMEXT-tietoja parhaina käytettävissä olevina tietoina. Näin saatuja hintoja verrattiin alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 74 kappaleessa unionin tuotannonalan osalta vahvistettuun vahingon korjaavaan tasoon.
(37)
Intiasta unioniin tulevan tuonnin kasvu 0,35 miljoonasta m2:stä (2009/2010) 13,10 miljoonaan m2:iin raportointijaksolla oli määrällisesti merkittävä verrattuna Intiasta ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa 2009/2010 tulevaan (erittäin vähäiseen) tuontimäärään. Myös Indonesiasta unioniin tulevan tuonnin kasvua 0,04 miljoonasta m2:stä (2009/2010) 33,31 miljoonaan m2:iin raportointijaksolla pidettiin määrällisesti merkittävänä verrattuna Indonesiasta ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa 2009/2010 tulevaan (erittäin vähäiseen) tuontimäärään.
(38)
Sen arvioimiseksi, ovatko voimassa olevien toimenpiteiden korjaavat vaikutukset vaarantuneet hinnan osalta, Indonesiasta ja Intiasta tulevan tuonnin hintaa verrattiin alkuperäisessä asetuksessa vahvistettuun vahingon korjaavaan tasoon. Alkuperäisessä asetuksessa vahvistettua vahingon korjaavaa tasoa oikaistiin inflaation huomioon ottamiseksi. Intian ja Indonesian viennin painotettua keskimääräistä hintaa oikaistiin tuonnin jälkeisten kustannusten ja laadun huomioon ottamiseksi, samoin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa Kiinasta tulevan tuonnin osalta. Vertailun mukaan asianomaisista maista unioniin suuntautuvan viennin hinnat olivat merkittävästi alemmat. Näin ollen pääteltiin, että voimassa olevien toimenpiteiden korjaavat vaikutukset vaarantuvat sekä määrän että hinnan osalta.
2.8 Polkumyyntiä koskeva näyttö
(39)
Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko polkumyynnistä näyttöä.
(40)
Koska alkuperäisessä asetuksessa Kanadan katsottiin olevan soveltuva markkinataloutta toteuttava vertailumaa Kiinalle, normaaliarvo määritettiin Kanadassa sovellettavan hinnan perusteella. Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettiin normaaliarvoa, joka oli vahvistettu alkuperäisessä tutkimuksessa.
(41)
Intian ja Indonesian vientihinnat perustuivat perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin. Vientihinta oli kummastakin asianomaisesta maasta tulevien tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden keskimääräinen vientihinta raportointijaksolla COMEXT-tietojen mukaisesti. Intialaisen Montex-yrityksen vienti ei sisältynyt tilastoihin sen tuotteiden väärän luokituksen takia (ks. 25 kappale), eikä sitä käytetty polkumyyntimarginaalin laskemisessa.
(42)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus- ja pakkauskustannusten erojen huomioon ottamiseksi. Koska käytettävissä olevien tietojen perusteella ei voitu vahvistaa tehtävien oikaisujen tasoa, oikaisut oli määritettävä parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella. Tämän vuoksi oikaisu perustuu prosenttiosuuteen, joka lasketaan kuljetus-, vakuutus- ja pakkauskulujen osuutena unioniin myydyn tuotteen CIF-hinnasta, jonka kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja on ilmoittanut alkuperäisessä tutkimuksessa.
(43)
Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti polkumyynnin taso määritettiin vertailemalla alkuperäisessä asetuksessa määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa tämän tutkimuksen raportointijaksolla määritettyyn vastaavaan kyseisten kahden maan vientihintojen painotettuun keskiarvoon, joka ilmaistiin prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(44)
Näin vahvistettujen normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyy.
3. TOIMENPITEET
(45)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Kiinasta peräisin olevien tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa käyttöön otettua lopullista polkumyyntitullia kierrettiin perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla jälleenlaivaamalla niitä Intian ja Indonesian kautta.
(46)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavat voimassa olevat toimenpiteet olisi perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti laajennettava koskemaan saman mutta Intiasta tai Indonesiasta lähetetyn tuotteen tuontia riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Intia tai Indonesia.
(47)
Laajennettavien toimenpiteiden olisi oltava asetuksen (EU) N:o 791/2011 1 artiklan 2 kohdassa vahvistetut ”kaikkia muita yrityksiä” koskevat toimenpiteet eli vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava 62,9 prosentin lopullinen polkumyyntitulli.
(48)
Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdassa ja 14 artiklan 5 kohdassa säädetään, että laajennettuja toimenpiteitä on sovellettava vireillepanoasetuksella käyttöön otetun kirjaamisvelvoitteen alaiseen unioniin tulevaan tuontiin, ja siksi kyseisestä, Intiasta ja Indonesiasta lähetettyjen tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden kirjatusta tuonnista olisi kannettava tullit.
4. VAPAUTUSTA KOSKEVAT PYYNNÖT
4.1 Intia
(49)
Kuten 10 kappaleessa todettiin, kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, Montex ja Urja Products, ilmoittautui vireillepanon jälkeen, toimitti kyselylomakevastaukset ja pyysi vapautusta perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(50)
Havaittiin, että toinen yritys, Urja Products, ei tuota tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta (ks. 11 kappale). Perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaista vapautusta ei voida soveltaa tähän yritykseen.
(51)
Montexin ei havaittu harjoittavan tämän tutkimuksen kohteena olevia kiertämiskäytäntöjä. Yritys osoitti olevansa aito tuottaja, jonka tuotantokapasiteetti ylittää tutkimuksen kohteena olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin määrän. Yritys toimitti täydelliset tiedot, jotka tarkastettiin paikan päällä. Tarkastetut tiedot, jotka liittyvät yrityksen perustamiseen, koneiden ostoon, tuotantoprosessiin, kapasiteettiin, varastoihin, raaka-aineen ostoihin ja tuotantokustannuksiin, tukevat päätelmää. Tuottaja pystyi myös osoittamaan, että se ei ole etuyhteydessä yhteenkään kiinalaiseen tuottajaan/viejään, joihin voimassa olevia toimenpiteitä sovelletaan, tai yrityksiin, jotka ovat mukana kiertämiskäytännöissä. Sen vuoksi tälle yritykselle voitiin myöntää vapautus laajennetuista tulleista.
4.2 Indonesia
(52)
Kuten 10 kappaleessa todettiin, yksikään indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut vapautusta koskevaa pyyntöä perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tutkimuksessa ei tullut ilmi yhtään tutkimuksen kohteena olevan tuotteen aitoa tuottajaa Indonesiassa.
4.3 Uudet tuottajat
(53)
Intialaiset ja indonesialaiset tuottajat, jotka eivät osallistuneet tähän tutkimukseen ja/tai eivät vieneet tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta unioniin raportointijaksolla, voivat pyytää vapautusta laajennetusta polkumyyntitullista perusasetuksen 11 artiklan 3 ja 4 kohdan ja 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Niitä pyydetään täyttämään kyselylomake, jotta komissio voi päättää, onko vapautuksen myöntäminen perusteltua. Tällainen vapautus voidaan myöntää sen jälkeen, kun on arvioitu tarkasteltavana olevan tuotteen markkinatilanne, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, hankinnat, myynti, näyttö polkumyynnistä sekä todennäköisyys sellaisten käytäntöjen jatkumisesta, joille ei ole riittävää syytä tai taloudellista perustetta. Tavallisesti komissio tekee myös tarkastuskäynnin paikan päällä. Pyynnöt olisi toimitettava komissiolle ja mukaan olisi liitettävä kaikki asian kannalta olennaiset tiedot, erityisesti yrityksen mahdollisia tuotantotoiminnan ja myynnin muutoksia koskevat tiedot.
(54)
Kun vapautus katsotaan perustelluksi, komissio ehdottaa neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan voimassa olevien laajennettujen toimenpiteiden muuttamista tältä osin. Myönnettyjä vapautuksia seurataan sen varmistamiseksi, että niille asetettuja ehtoja noudatetaan.
5. ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE
(55)
Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella edellä esitettyihin päätelmiin päädyttiin, ja niitä kehotettiin esittämään huomautuksia. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin. Mikään esitetyistä väitteistä ei antanut aihetta muuttaa lopullisia päätelmiä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Laajennetaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden, joiden silmäkoko on sekä pituudeltaan että leveydeltään suurempi kuin 1,8 mm ja jotka painavat enemmän kuin 35 g/m2, lukuun ottamatta lasikuituvahvikekiekkoja (”fibreglass discs”), tuonnissa asetuksen (EU) N:o 791/2011 1 artiklan 2 kohdalla käyttöön otettu ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettava lopullinen polkumyyntitulli koskemaan Intiasta ja Indonesiasta lähetettyjen, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 (Taric-koodit 7019510014, 7019510015, 7019590014 ja 7019590015) kuuluvien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden, joiden silmäkoko on sekä pituudeltaan että leveydeltään suurempi kuin 1,8 mm ja jotka painavat enemmän kuin 35 g/m2, lukuun ottamatta lasikuituvahvikekiekkoja (”fibreglass discs”), tuontia riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Intia tai Indonesia, lukuun ottamatta Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd:n tuottamia tuotteita (Taric-lisäkoodi B942).
2. Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd:lle myönnetyn vapautuksen soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä säädetyt vaatimukset. Jos tällaista laskua ei esitetä, sovelletaan tämän artiklan 1 kohdassa säädettyä polkumyyntitullia.
3. Tämän artiklan 1 kohdalla laajennettu tulli kannetaan sellaisesta Intiasta ja Indonesiasta lähetetystä tuonnista, joka on kirjattu asetuksen (EU) N:o 322/2013 2 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 3 kohdan sekä 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Intia tai Indonesia.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Pyynnöt, jotka koskevat vapautusta 1 artiklalla laajennetusta tullista, on tehtävä kirjallisesti jollakin Euroopan unionin virallisista kielistä, ja vapautusta pyytävän oikeussubjektin valtuutetun edustajan on allekirjoitettava ne. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 8/20
1049 Brussels
Belgium
Faksi: (32 2) 295 65 05
2. Yrityksiltä, jotka eivät kierrä asetuksella (EU) N:o 791/2011 käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, tuleva tuonti voidaan perusasetuksen asianomaisten säännösten nojalla vapauttaa 1 artiklalla laajennetusta tullista.
3 artikla
Tulliviranomaiset velvoitetaan lopettamaan asetuksen (EU) N:o 322/2013 2 artiklan mukaisesti tapahtuva tuonnin kirjaaminen.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2013.