PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 964/2014
ze dne 11. září 2014,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013, pokud jde o standardní podmínky pro finanční nástroje
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a zejména na čl. 38 odst. 3 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Aby se usnadnilo používání finančních nástrojů, které byly zřízeny na celostátní, regionální, nadnárodní nebo přeshraniční úrovni a jsou spravovány řídicím orgánem podle čl. 38 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo na jeho odpovědnost, měla by být pro určité finanční nástroje stanovena pravidla upravující standardní podmínky. Tyto standardní podmínky by měly tyto nástroje připravit k používání - učinit z nich tzv. standardní finanční nástroje.
(2)
Aby se usnadnilo používání finančních nástrojů, je třeba, aby standardní podmínky zaručovaly, že jsou dodržována pravidla státní podpory, a usnadňovaly poskytování finanční podpory Unie konečným příjemcům prostřednictvím kombinace finančních nástrojů a grantů.
(3)
Standardní podmínky by poskytovateli finančních prostředků, např. veřejnému či soukromému investorovi nebo poskytovateli úvěru, správci finančního nástroje nebo konečnému příjemci, neměly umožnit, aby získal státní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem. Standardní podmínky by měly zohledňovat příslušná nařízení o podpoře de minimis, jako jsou nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 (2), nařízení Komise (EU) č. 1408/2013 (3), nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (4), nařízení Komise (EU) č. 702/2014 (5), pokyny k státní podpoře investic v rámci rizikového financování (6) a pokyny ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech na období 2014 až 2020 (7).
(4)
Vzhledem k tomu, že se pravidla státní podpory nevztahují na zemědělské činnosti podporované z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, mělo by být dodržování standardních podmínek dobrovolné. Na ostatní činnosti, na něž je poskytována podpora z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, se vztahují obecná pravidla státní podpory, a proto by standardní podmínky měly být povinné.
(5)
Je možné, že podniky v odvětví rybolovu, zejména malé a střední podniky, mohou být podporovány z finančních nástrojů financovaných z evropského strukturálního a investičního fondu. Je-li taková podpora financována z jiného evropského strukturálního a investičního fondu než z Evropského námořního a rybářského fondu, měla by být celková částka podpory poskytnuté prostřednictvím finančních nástrojů všem podnikům v odvětví rybolovu a akvakultury v průběhu tří let nižší než strop ročního obratu členského státu v odvětví rybolovu, akvakultury a zpracování, který je stanoven v nařízení Komise (EU) č. 717/2014 (8). Kromě toho je třeba zohlednit nařízení Komise (EU) č. 702/2014 (9) a pokyny pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (10).
(6)
Standardní podmínky by rovněž měly obsahovat minimální soubor požadavků na správu, aby se zaručilo řádné řízení finančních nástrojů, s cílem stanovit podrobnější pravidla, než jsou pravidla obsažená v nařízení (EU) č. 1303/2013.
(7)
Vhodným nástrojem k podpoření růstu malých a středních podniků v obtížných podmínkách financování je úvěr se sdílením rizik v portfoliu („úvěr SR“). Úvěr SR usnadňuje malým a středním podnikům přístup k finančním prostředkům tím, že finančním zprostředkovatelům poskytuje finanční příspěvek a sdílí s nimi úvěrové riziko, a tím malým a středním podnikům poskytuje více prostředků za zvýhodněných podmínek ve formě snížení úrokové sazby a/nebo snížení zajištění.
(8)
Financování prostřednictvím úvěru SR může představovat obzvláště účinný způsob, jak podpořit malé a střední podniky v prostředí, v němž jsou k dispozici jen omezené finanční prostředky nebo v němž jsou finanční zprostředkovatelé poměrně málo ochotní podstupovat rizika u určitých odvětví či druhů malých a středních podniků. Za těchto okolností představují standardní podmínky účinný způsob, jak takové tržní selhání řešit.
(9)
Vhodným finančním nástrojem k tomu, aby byli finanční zprostředkovatelé motivováni zvýšit úvěrování malým a středním podnikům, na které se vztahují záruky financované Unií, je limitovaná portfoliová záruka.
(10)
Limitovaná portfoliová záruka by měla odstranit stávající mezeru na dluhovém trhu u malých a středních podniků a podporovat nové úvěry poskytováním ochrany před úvěrovým rizikem (ve formě limitované portfoliové záruky za první ztrátu), aby se snížily konkrétní obtíže, jimž malé a střední podniky čelí ve snaze získat přístup k finančním prostředkům, a to kvůli nedostačujícímu zajištění v kombinaci s poměrně vysokým úvěrovým rizikem, které tyto podniky představují. Aby bylo dosaženo očekávaného dopadu, příspěvek Unie na limitovanou portfoliovou záruku by však neměl nahradit rovnocenné záruky, které finanční instituce obdrží na stejné účely v rámci stávajících finančních nástrojů na úrovni Unie a úrovni celostátní a regionální. Za těchto okolností představují standardní podmínky účinný způsob, jak takové tržní selhání řešit.
(11)
Vhodným finančním nástrojem k tomu, aby byl podnícen potenciál úspor energie, jenž vyplývá z renovace obytných budov, je úvěr na renovaci.
(12)
Úvěr na renovaci by se měl soustředit na dlouhodobé subvencované úvěrové podmínky a počáteční technickou podporu a financování, které je poskytováno vlastníkům obytných budov na přípravu a provádění projektů renovace budov. Rovněž počítá s trhem financování, na němž jsou bankovní zprostředkovatelé v podstatě jediným zdrojem financování, ale na němž je takovýchto prostředků příliš málo (kvůli neochotě zprostředkovatele podstupovat riziko), jsou příliš krátkodobé, příliš nákladné nebo jiným způsobem nevhodné vzhledem k tomu, že projekty, které jsou financovány, jsou spláceny dlouhodobě. Tato skutečnost společně s neúčinným systémem identifikace a obstarávání prací jménem majitelů budov s bytovými jednotkami, aniž by přitom byla vyloučena možnost podpory jednotlivců, představuje tržní selhání. Za těchto okolností představují standardní podmínky účinný způsob, jak takové tržní selhání řešit.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro koordinaci evropských strukturálních a investičních fondů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla týkající se standardních podmínek pro tyto finanční nástroje:
a)
úvěr na portfolio se sdílením rizik („úvěr SR“);
b)
limitovanou portfoliovou záruku;
c)
úvěr na renovaci.
Článek 2
Dodatečné podmínky
Řídicí orgány mohou do dohody o financování začlenit další podmínky kromě těch, které do ní mají být začleněny podle podmínek pro vybraný finanční nástroj stanovených v tomto nařízení.
Článek 3
Soulad s pravidly státní podpory podle standardních podmínek
1. V případě finančních nástrojů kombinovaných s granty na technickou podporu, které jsou poskytovány konečným příjemcům podporovaným z jednoho z nástrojů, takové granty nepřesáhnou 5 % příspěvku na nástroj z evropských strukturálních a investičních fondů a podléhají závěrům předběžného hodnocení podle článku 37 nařízení (EU) č. 1303/2013, které takovéto granty zdůvodňují.
2. Subjekt, který provádí finanční nástroj (dále jen „finanční zprostředkovatel“), řídí grant na technickou podporu. Technická podpora se nevztahuje na činnosti, jež jsou kryté z nákladů a poplatků spojených s řízením, které obdržel na správu finančního nástroje. Výdaje hrazené z technické podpory nesmějí představovat část investice, která má být financována úvěrem v rámci příslušného finančního nástroje.
Článek 4
Správa za standardních podmínek
1. Řídicí orgán nebo případně správce fondu fondů jsou zastoupeni v dozorčím výboru nebo obdobném druhu správní struktury finančního nástroje.
2. Řídicí orgán se přímo nepodílí na individuálních investičních rozhodnutích. V případě fondu fondů řídicí orgán plní pouze dozorčí úlohu na úrovni fondu fondů, aniž by zasahoval do individuálních rozhodnutí fondu fondů.
3. Finanční nástroj má takovou správní strukturu, aby bylo možno přijímat rozhodnutí o diverzifikaci úvěrů a rizik transparentně v souladu s příslušnou tržní praxí.
4. Správní struktura správce fondu fondů a finančního zprostředkovatele je taková, aby zaručovala jejich nestrannost a nezávislost.
Článek 5
Dohoda o financování za standardních podmínek
1. Řídicí orgán uzavře písemnou dohodu o financování pro účely příspěvků z programů na finanční nástroje, která obsahuje podmínky podle přílohy I.
2. Dohoda o financování v přílohách obsahuje:
a)
předběžné hodnocení požadované podle článku 37 nařízení (EU) č. 1303/2013, které zdůvodňuje finanční nástroj;
b)
obchodní plán finančního nástroje včetně investiční strategie a popisu politiky v oblasti investic, záruk či úvěrů;
c)
popis nástroje, který musí odpovídat podrobným standardním podmínkám nástroje a musí stanovit finanční parametry finančních nástrojů,
d)
šablony pro monitorování a podávání zpráv.
Článek 6
Úvěr SR
1. Úvěr SR má podobu úvěrového fondu, který zřídí finanční zprostředkovatel za využití příspěvků z programu a od finančního zprostředkovatele, přičemž příspěvek finančního zprostředkovatele odpovídá alespoň 25 % úvěrového fondu. Úvěrový fond financuje portfolio nově vytvořených úvěrů, přičemž je vyloučeno refinancování stávajících úvěrů.
2. Úvěr SR splňuje podmínky stanovené v příloze II.
Článek 7
Limitovaná portfoliová záruka
1. Limitovaná portfoliová záruka zajišťuje pokrytí úvěrového rizika u jednotlivých úvěrů až do maximální míry zajištění ve výši 80 % pro účely vytvoření portfolia nových úvěrů malým a středním podnikům až do výše maximální ztráty stanovené sazbou záručního limitu, která nepřekročí 25 % rizikové expozice na úrovni portfolia.
2. Limitovaná portfoliová záruka splňuje podmínky stanovené v příloze III.
Článek 8
Úvěr na renovaci
1. Úvěr na renovaci má podobu úvěrového fondu, který zřídí finanční zprostředkovatel za využití příspěvků z programu a od finančního zprostředkovatele, přičemž příspěvek finančního zprostředkovatele odpovídá alespoň 15 % úvěrového fondu. Úvěrový fond financuje portfolio nově vytvořených úvěrů, přičemž je vyloučeno refinancování stávajících úvěrů.
2. Konečnými příjemci mohou být fyzické nebo právnické osoby nebo nezávislí odborníci, jakož i správci či jiné právní subjekty, kteří jednají jménem vlastníků nemovitostí či v jejich prospěch a provádějí opatření v oblasti energetické účinnosti či energie z obnovitelných zdrojů, jež jsou způsobilá podle nařízení (EU) č. 1303/2013 a programové podpory.
3. Úvěr na renovaci splňuje podmínky stanovené v příloze IV.
Článek 9
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. září 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 964/2014,
annettu 11 päivänä syyskuuta 2014,
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 soveltamissäännöistä rahoitusvälineitä koskevien vakioehtojen ja -edellytysten osalta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) ja erityisesti sen 38 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Kansallisella, alueellisella, valtioiden välisellä tai rajat ylittävällä tasolla perustettujen ja hallintoviranomaisen toimesta tai sen vastuulla asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti hallinnoitavien rahoitusvälineiden käytön helpottamiseksi olisi laadittava säännöt, jotka koskevat eräisiin rahoitusvälineisiin sovellettavia vakioehtoja ja -edellytyksiä. Kyseisten vakioehtojen ja -edellytysten ansiosta rahoitusvälineet olisivat heti käyttövalmiita.
(2)
Rahoitusvälineiden käytön helpottamiseksi vakioehdoissa ja -edellytyksissä on varmistettava valtiontukisääntöjen noudattaminen ja edistettävä unionin rahoitustuen antamista lopullisille tuensaajille yhdistämällä erilaisia rahoitusvälineitä ja avustuksia.
(3)
Vakioehtojen ja -edellytysten mukaisesti ei saisi olla mahdollista, että rahoittaja, kuten julkinen tai yksityinen sijoittaja tai lainanantaja, rahoitusvälineen hallinnoija tai lopullinen tuensaaja voi vastaanottaa sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Vakioehdoissa ja -edellytyksissä olisi otettava huomioon keskeiset vähämerkityksistä tukea koskevat asetukset, kuten komission asetus (EU) N:o 1407/2013 (2), komission asetus (EU) N:o 1408/2013 (3), komission asetus (EU) N:o 651/2014 (4) ja komission asetus (EU) N:o 702/2014 (5), sekä suuntaviivat valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi (6) ja suuntaviivat maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden valtiontuesta vuosina 2014-2020 (7).
(4)
Koska valtiontukisääntöjä ei sovelleta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta tuettavaan maataloustoimintaan, vakioehtojen ja -edellytysten noudattamisen olisi oltava vapaaehtoista. Muuhun Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta tuettavaan toimintaan sovelletaan yleisiä valtiontukisääntöjä, minkä vuoksi vakioehtojen ja -edellytysten soveltamisen olisi oltava pakollista.
(5)
On mahdollista, että kalastusalalla toimivat yritykset, erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset, jäljempänä ’pk-yritykset’, saattavat hyötyä rahoitusvälineistä, joita rahoitetaan jostakin Euroopan rakenne- ja investointirahastosta, jäljempänä ’ERI-rahasto’. Jos tällaista hyötyä rahoitetaan jostakin muusta Euroopan rakenne- ja investointirahastosta kuin Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta, rahoitusvälineistä kaikille kalatalous- ja vesiviljelyalalla toimiville yrityksille kolmen vuoden aikana myönnetyn tuen kokonaismäärä ei saisi ylittää komission asetuksessa (EU) N:o 717/2014 (8) määriteltyä jäsenvaltiokohtaista enimmäismäärää kalastus-, vesiviljely- ja jalostustoiminnan vuotuisesta liikevaihdosta. Lisäksi olisi otettava huomioon asetus (EU) N:o 702/2014 sekä suuntaviivat kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista varten (9).
(6)
Vakioehtoihin ja -edellytyksiin olisi lisäksi sisällytettävä hallintoa koskevat vähimmäisvaatimukset, joiden avulla voidaan varmistaa rahoitusvälineiden asianmukainen hallinnointi asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 vahvistettuja sääntöjä tarkempien sääntöjen mukaisesti.
(7)
Asianmukainen rahoitusväline pk-yritysten kasvun tukemiseksi vaikeassa rahoitusympäristössä on riskinjakolainainstrumentti. Riskinjakolainat tarjoavat pk-yrityksille mahdollisuuden saada helpommin uutta lainaa, sillä rahoituksen välittäjille tarjotaan rahoitusosuutta ja luottoriskin jakamista. Näin pk-yritykset saavat enemmän rahoitusta edullisin ehdoin eli alhaisemmalla korolla ja/tai pienemmin vakuuksin.
(8)
Riskinjakolainojen avulla tapahtuva rahoitus voi olla erityisen tuloksekas tapa tukea pk-yrityksiä tilanteessa, jossa rahoitusta on saatavilla rajoitetusti tai jossa rahoituksen välittäjillä ei ole halua ottaa suuria riskejä tiettyjen toimialojen tai tietyntyyppisten pk-yritysten osalta. Tässä yhteydessä vakioehdot ja -edellytykset ovat tuloksekas keino puuttua tällaiseen markkinoiden toimintapuutteeseen.
(9)
Rahoituksen välittäjiä kannustetaan lisäämään lainanantoa pk-yrityksille myöntämällä unionin rahoittama takaus. Asianmukainen rahoitusväline on rajattu portfoliovakuus.
(10)
Rajatun portfoliovakuuden avulla olisi poistettava pk-yritysten velkamarkkinoilla tällä hetkellä esiintyvä vaje tukemalla uusien lainojen myöntämistä luottoriskisuojan avulla (suuririskisimmän osan kattava rajattu portfoliovakuus). Tarkoituksena on vähentää pk-yritysten erityisiä vaikeuksia saada rahoitusta sen takia, että niillä ei ole riittäviä vakuuksia ja että niihin liittyy suhteellisen suuri luottoriski. Odotetun vaikutuksen aikaansaamiseksi unionin rahoitusosuus rajatusta portfoliovakuudesta ei kuitenkaan saisi korvata vastaavia vakuuksia, joita rahoituslaitokset ovat saaneet samaa tarkoitusta varten unionin, jäsenvaltioiden tai alueellisten nykyisten rahoitusvälineiden puitteissa. Tässä yhteydessä vakioehdot ja -edellytykset ovat tuloksekas keino puuttua tällaiseen markkinoiden toimintapuutteeseen.
(11)
Kerrostalojen remontointiin liittyvää energiansäästöpotentiaalia voidaan edistää asianmukaisella rahoitusvälineellä eli kunnostuslainalla.
(12)
Kunnostuslainan tavoitteeksi olisi asetettava tuettujen pitkäaikaisten lainaehtojen sekä välittömän teknisen tuen ja rahoituksen tarjoaminen kerrostalojen omistajille, jotta he voivat valmistella ja toteuttaa rakennuksissa kunnostushankkeita. Lisäksi lainan taustalla on olettamus, että pankit ovat rahoitusmarkkinoilla käytännössä ainoa rahoituksen lähde, mutta rahoitusta on tarjolla liian vähän (rahoituksen välittäjän vähäisen riskinottohalukkuuden takia), rahoituksen kesto on liian lyhyt, rahoitus on liian kallista tai se ei muuten sovellu rahoitettavien hankkeiden pitkäkestoiseen takaisinmaksuun. Ongelmat rahoituksen saannissa sekä kunnostustöiden käynnistämistä ja järjestämistä useiden yksittäisten asunnonomistajien puolesta koskevan järjestelmän tehottomuus, jossa ei ole suljettu pois mahdollisuutta tukea yksityishenkilöitä, muodostavat yhdessä markkinoiden toimintapuutteen. Vakioehdot ja -edellytykset ovat tässä yhteydessä tuloksekas keino poistaa tällainen markkinoiden toimintapuute.
(13)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaavan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde
Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat seuraaviin rahoitusvälineisiin sovellettavia vakioehtoja ja -edellytyksiä:
a)
riskinjakolaina,
b)
rajattu portfoliovakuus,
c)
kunnostuslaina.
2 artikla
Lisäehdot ja -edellytykset
Hallintoviranomaiset voivat asettaa rahoitussopimukseen sisältyvien ehtojen ja edellytysten lisäksi muita ehtoja ja edellytyksiä tässä asetuksessa säädettyä rahoitusvälinettä koskevien ehtojen ja edellytysten mukaisesti.
3 artikla
Valtiontukisääntöjen noudattaminen vakioehtojen ja -edellytysten mukaisesti
1. Jos rahoitusvälineisiin liitetään avustuksia teknisen avun antamiseksi lopullisille tuensaajille, jotka saavat tukea jostakin välineestä, avustuksen määrä voi olla enintään 5 prosenttia ERI-rahastoista välineeseen osoitettavasta rahoitusosuudesta, ja avustuksiin on sovellettava asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklassa tarkoitetun, avustusten perustelemiseksi toteutetun ennakkoarvioinnin päätelmiä.
2. Rahoitusvälineen käyttöön ottava taho, jäljempänä ’rahoituksen välittäjä’, hallinnoi teknistä tukea koskevia avustuksia. Tekninen tuki ei kata toimia, joihin sovelletaan hallinnointikustannuksia ja rahoitusvälineen hallinnointia varten kerättäviä palkkioita. Menoerät, jotka katetaan teknisellä tuella, eivät voi olla osa investointia, joka rahoitetaan rahoitusvälineen puitteissa myönnettävällä lainalla.
4 artikla
Hallinto vakioehtojen ja -edellytysten mukaisesti
1. Hallintoviranomainen tai, tarvittaessa, rahasto-osuusrahaston hallinnoija, osallistuu valvontakomiteaan tai vastaavaan rahoitusvälineen hallintorakenteeseen.
2. Hallintoviranomainen ei osallistu suoraan yksittäisiin investointipäätöksiin. Rahasto-osuusrahastossa hallintoviranomainen hoitaa valvontatehtäväänsä pelkästään rahaston tasolla eikä puutu rahasto-osuusrahaston yksittäisiin päätöksiin.
3. Rahoitusvälineen hallintorakenteen on oltava sellainen, että sen puitteissa voidaan tehdä luottoa ja riskin hajauttamista koskevia päätöksiä avoimesti ja markkinakäytäntöä noudattaen.
4. Rahasto-osuusrahaston hallinnoijan ja rahoituksen välittäjän hallintorakenteen on varmistettava niiden toiminnan puolueettomuus ja riippumattomuus.
5 artikla
Vakioehtojen ja -edellytysten mukainen rahoitussopimus
1. Hallintoviranomainen laatii kirjallisen rahoitussopimuksen ohjelmista rahoitusvälineeseen myönnettävistä rahoitusosuuksista, ja sopimuksessa vahvistetaan ehdot ja edellytykset liitteen I mukaisesti.
2. Rahoitussopimus käsittää seuraavat liitteet:
a)
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklassa vaadittu ennakkoarviointi, jossa perustellaan rahoitusvälineen olemassaolo;
b)
rahoitusvälineen liiketoimintasuunnitelma, mukaan lukien investointistrategia sekä kuvaus investointi-, vakuus- tai lainanantopolitiikasta;
c)
välineen kuvaus, jonka on vastattava välinettä koskevia yksityiskohtaisia vakioehtoja ja -edellytyksiä ja jossa on vahvistettava rahoitusvälineiden taloudelliset parametrit;
d)
seurantaa ja raportointia koskevat mallit.
6 artikla
Riskinjakolaina
1. Riskinjakolaina on rahoituksen välittäjän perustama lainarahasto, johon osoitetaan ohjelmasta rahoitusosuus ja jonka varoista vähintään 25 prosenttia on peräisin rahoituksen välittäjältä. Lainarahaston salkku käsittää uusia lainoja, eikä lainarahastoa ole mahdollista käyttää vanhojen lainojen jälleenrahoitukseen.
2. Riskinjakolainan on vastattava liitteessä II esitettyjä ehtoja ja edellytyksiä.
7 artikla
Rajattu portfoliovakuus
1. Rajattu portfoliovakuus tarjoaa lainakohtaista suojaa luottoriskiltä ja kattaa enintään 80 prosenttia lainasta: sen tarkoituksena on luoda pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävistä uusista lainoista koostuva salkku, jonka osalta enimmäistappion määrä määräytyy vakuuden enimmäisosuuden mukaan; tämä voi olla enintään 25 prosenttia salkun riskin määrästä.
2. Rajatun portfoliovakuuden on vastattava liitteessä III esitettyjä ehtoja ja edellytyksiä.
8 artikla
Kunnostuslaina
1. Kunnostuslaina on rahoituksen välittäjän perustama lainarahasto, johon osoitetaan ohjelmasta rahoitusosuus ja jonka varoista vähintään 15 prosenttia on peräisin rahoituksen välittäjältä. Lainarahaston salkku käsittää uusia lainoja, eikä lainarahastoa ole mahdollista käyttää vanhojen lainojen jälleenrahoitukseen.
2. Lopulliset tuensaajat voivat olla oikeushenkilöitä tai itsenäisiä ammatinharjoittajia, jotka omistavat kiinteistöjä, sekä toimitsijoita tai muita oikeussubjekteja, jotka toimivat omistajien puolesta ja hyväksi ja jotka toteuttavat energiansäästöön tai uusiutuviin energialähteisiin liittyviä toimenpiteitä, jotka ovat tukikelpoisia asetuksen (EU) N:o 1303/2013 sekä ohjelman tukisäännösten mukaisesti.
3. Kunnostuslainan on vastattava liitteessä IV esitettyjä ehtoja ja edellytyksiä.
9 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 11 päivänä syyskuuta 2014.