NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1309/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014-2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 třetí odstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 Evropská rada souhlasila s návrhem Komise zahájit novou strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, (dále jen „Strategie Evropa 2020“). Jednou ze tří priorit strategie Evropa 2020 je růst podporující začlenění, kterého lze dosáhnout posílením úlohy občanů pomocí vysoké úrovně zaměstnanosti, prostřednictvím investic do získávání dovedností, boje proti chudobě a modernizace trhů práce, odborné přípravy a systémů sociální ochrany, díky nimž budou moci lidé předvídat a zvládat změny a vybudovat soudržnější společnost podporující začlenění. Překonání nepříznivých dopadů globalizace si rovněž žádá vytváření pracovních míst v celé Unii a důslednou politiku podpory růstu.
(2)
Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 (3) na dobu trvání víceletého finančního rámce od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013. EFG umožňuje Unii prokazovat solidaritu s pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací a v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize, a může rovněž podpořit příjemce pomoci v případě malých trhů práce nebo za mimořádných okolností, zejména pokud jde o kolektivní žádosti týkající se malých a středních podniků, a to i tehdy, pokud počet propuštěných pracovníků nedosahuje obvyklé prahové hodnoty pro uvolnění prostředků z EFG.
(3)
Ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ Komise uznává úlohu EFG jako pružného fondu, který poskytuje pomoc propuštěným pracovníkům a pomáhá jim co nejrychleji najít nové zaměstnání. Unie by měla nadále poskytovat po dobu trvání víceletého finančního rámce od 1. ledna 2014 do 31. Prosince 2020 zvláštní jednorázovou podporu k usnadnění opětovného profesního začlenění pracovníků propuštěných v oblastech, odvětvích, na územích nebo na trzích práce, které utrpěly otřes v důsledku vážného narušení hospodářství. Vzhledem ke svému účelu, jímž je poskytnout podporu v naléhavých a neočekávaných situacích, by měl EFG zůstat mimo víceletý finanční rámec.
(4)
Oblast působnosti nařízení (ES) č. 1927/2006 byla rozšířena v roce 2009 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 (4) v rámci Plánu evropské hospodářské obnovy tak, aby se vztahovala i na pracovníky, kteří byli propuštěni v přímém důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize. Aby mohl být EFG použit v rámci stávajících či budoucích krizových situacích, mělo by do oblasti jeho působnosti být zahrnuto propouštění v důsledku zásadních hospodářských problémů, které je způsobeno pokračující celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, nebo novou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí.
(5)
Evropské středisko pro monitorování změn působící v rámci Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) v Dublinu napomáhá Komisi a členským státům s kvalitativními a kvantitativními analýzami s cílem pomoci při vyhodnocování trendů globalizace a využívání EFG.
(6)
Aby byl zachován evropský rozměr EFG, měla by být žádost o pomoc uplatněna, pokud počet propuštěných pracovníků dosáhne minimální prahové hodnoty. Na malých pracovních trzích, jako jsou trhy malých členských států nebo odlehlých regionů, nebo za výjimečných okolností, však mohou být žádosti podávány i při nižším počtu propuštěných pracovníků.
(7)
Propuštění pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by měli mít rovný přístup k EFG nezávisle na typu jejich pracovní smlouvy nebo pracovního poměru. Pracovníci, kteří byli propuštěni, jakož i osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by proto měli být považováni za příjemce pomoci z EFG pro účely tohoto nařízení.
(8)
EFG by měl dočasně poskytovat pomoc mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy (tzv. „NEET“) a kteří pobývají v regionech spadajících pod Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí, neboť uvedené regiony jsou neúměrně zasaženy rozsáhlým propouštěním.
(9)
Finanční příspěvky z EFG by měly být zejména zaměřeny na aktivní opatření na trhu práce, jejichž cílem je rychlé opětovné začleňování příjemců pomoci do udržitelného zaměstnání, a to jak v rámci původního odvětví jejich činnosti, tak mimo ně. Zahrnutí finančních příspěvků do koordinovaného balíčku individualizovaných služeb by proto mělo být omezeno. Společnosti by mohly být vybízeny k tomu, aby spolufinancovaly opatření podporovaná z EFG.
(10)
Při vypracování koordinovaného balíčku aktivních opatření politiky trhu práce by měly členské státy podporovat opatření, která významně přispějí k zaměstnatelnosti příjemců pomoci. Členské státy by měly usilovat o opětovné zapojení co největšího počtu příjemců pomoci účastnících se těchto opatření do udržitelného zaměstnání, a to co nejdříve v rámci šestiměsíčního období předcházejícího dni, ke kterému má být předložena závěrečná zpráva.
(11)
Členské státy by měly při navrhování koordinovaného balíčku aktivních opatření politiky trhu práce věnovat zvláštní pozornost znevýhodněným příjemcům pomoci, včetně mladých a starších nezaměstnaných osob a osob ohrožených chudobou, a to vzhledem k tomu, že se tyto skupiny při návratu na trh práce potýkají v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize a globalizace se specifickými problémy.
(12)
Při provádění EFG by měly být dodržovány a prosazovány zásady rovnosti žen a mužů a nediskriminace, které patří k hlavním hodnotám Unie a jsou zakotveny ve strategii Evropa 2020.
(13)
Pro účinnou a rychlou podporu příjemců pomoci by měly členské státy učinit vše pro to, aby podaly úplné žádosti o finanční příspěvek z EFG. Poskytování dalších informací by mělo být časově omezené.
(14)
V zájmu příjemců pomoci a orgánů odpovědných za provádění opatření by měl žádající členský stát všechny subjekty zapojené do procesu podávání žádostí průběžně informovat o postupu žádosti.
(15)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by finanční příspěvky z EFG neměly nahrazovat podpůrná opatření, která mají k dispozici příjemci pomoci v rámci fondů Unie nebo jiných politik či programů Unie, ale měly by je pokud možno doplňovat.
(16)
Měla by být zahrnuta zvláštní ustanovení pro informační a komunikační činnosti týkající se případů podpory z EFG a jejích výsledků.
(17)
Jako výraz solidarity Unie s propuštěnými pracovníky a osobami samostatně výdělečně činnými, které přestaly vykonávat svou činnost, by se míra spolufinancování měla stanovit ve výši 60 % nákladů balíčku a jeho provádění.
(18)
Pro snazší provádění tohoto nařízení by měly být výdaje způsobilé buď ode dne, kdy členský stát začne poskytovat individualizované služby, nebo ode dne, kdy členský stát nese administrativní výdaje pro provádění EFG.
(19)
K pokrytí potřeb vznikajících zejména v prvních měsících každého roku, kdy jsou možnosti převodů z jiných rozpočtových položek obzvlášť obtížné, by měla být při ročním rozpočtovém procesu dána v rozpočtové položce pro EFG k dispozici odpovídající částka prostředků na platby.
(20)
Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 2. prosince 2013 o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (5) (dále jen „interinstitucionální dohoda“) určuje rozpočtový rámec EFG.
(21)
V zájmu příjemců pomoci by měla být pomoc poskytnuta co nejrychleji a nejúčinněji. Členské státy a orgány Unie, které se účastní rozhodování o EFG, by měly vyvinout co největší úsilí ke snížení doby zpracování a zjednodušení postupů s cílem zajistit hladké a rychlé přijetí rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.
(22)
V případě, že podnik ukončil činnost, je možné pracovníkům, kteří byli z tohoto podniku propuštěni, pomoci v tom, aby mohli převzít část jeho činnosti nebo činnost veškerou, a členský stát, v němž se podnik nachází, může k uskutečnění tohoto kroku poskytnout finanční zálohu, která je za tímto účelem nezbytně nutná.
(23)
Aby mohl Evropský parlament provádět politickou kontrolu a Komise mohla nepřetržitě sledovat výsledky dosažené prostřednictvím pomoci z EFG, měly by členské státy předložit závěrečnou zprávu o provádění EFG.
(24)
Členské státy by měly zůstat odpovědné za provádění finančního příspěvku a za řízení a kontrolu akcí, na něž jsou poskytnuty finanční prostředky Unie, v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) (dále jen „finanční nařízení“). Členské státy by měly odůvodnit způsob použití finančního příspěvku získaného z EFG. Vzhledem ke krátkému období pro provádění činností EFG by se do povinností předkládat zprávy měla promítnout konkrétní povaha použití prostředků EFG. Je proto nezbytné odchýlit se v případě povinností předkládat zprávy od finančního nařízení.
(25)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu jejich rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Cíle
Tímto nařízením se zřizuje Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) na období víceletého finančního rámce od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Cílem EFG je přispět k inteligentnímu a udržitelnému hospodářskému růstu podporujícímu začlenění a podporovat udržitelnou zaměstnanost v Unii tím, že jí umožní projevit solidaritu s pracovníky, kteří byli propuštěni, a s osobami samostatně výdělečně činnými, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací nebo v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize a zajistit podporu těmto pracovníkům a osobám.
Cílem akcí, jež využívají finanční příspěvky z EFG, je zajistit, aby co největší počet příjemců pomoci, kteří se účastní těchto akcí, nalezl udržitelné zaměstnání co nejdříve v rámci šestiměsíčního období předcházejícího dni, ke kterému má být předložena závěrečná zpráva uvedená v čl. 18 odst. 1.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na žádosti členských států o finanční příspěvky poskytované z EFG na akce pro:
a)
pracovníky, kteří byli propuštěni, a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, jež se projevily zejména značným nárůstem dovozu do Unie, závažnou proměnou obchodu Unie se zbožím nebo službami, rychlým poklesem podílu Unie na trhu v daném odvětví nebo přemístěním činností do třetích zemí za podmínky, že má toto propouštění pracovníků značný negativní dopad na místní, regionální nebo národní hospodářství;
b)
pracovníky, kteří byli propuštěni, a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se „příjemcem pomoci“ rozumí:
a)
pracovník, jehož pracovní poměr je předčasně ukončen pro nadbytečnost nebo skončí v referenčním období uvedeném v článku 4 a není obnoven;
b)
osoba samostatně výdělečně činná, která zaměstnávala nejvíce 10 pracovníků, kteří byli propuštěni ve smyslu tohoto nařízení, a která přestala vykonávat svou činnost za podmínky, že tato činnost byla prokazatelně závislá na podniku ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a), nebo že tato osoba samostatně výdělečně činná vykonávala svou činnost v dotčeném hospodářském odvětví ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. b).
Článek 4
Kritéria pro pomoc
1. Finanční příspěvek z EFG se poskytne v případě, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 2, jež zapříčiní, že:
a)
během referenčního období v délce čtyř měsíců dosáhne počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, nejméně 500 v jednom podniku v členském státě, včetně pracovníků propuštěných u dodavatelů uvedeného podniku nebo u výrobců, kteří jsou jeho odběrateli, a osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, u těchto dodavatelů nebo výrobců;
b)
během referenčního období v délce devíti měsíců dosáhne počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, nejméně 500, zejména v malých a středních podnicích, působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném na úrovni NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2, nebo ve více než dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 za podmínky, že ve dvou z těchto regionů dosáhl dohromady počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, více než 500.
2. V případě malých pracovních trhů nebo za mimořádných okolností, zejména pokud jde o kolektivní žádosti týkající se malých a středních podniků, řádně odůvodněných žádajícím členským státem, je možné žádost o finanční příspěvek podle tohoto článku přijmout i přesto, že kritéria uvedená v odst. 1 písm. a) nebo b) nejsou zcela splněna, pokud má propouštění značný dopad na zaměstnanost a na místní, regionální nebo národní hospodářství. Žádající členský stát uvede, která z kritérii pro pomoc stanovených v odst. 1 písm. a) a b) nejsou zcela splněna. Celkový objem příspěvků přidělených za mimořádných okolností nesmí přesáhnout 15 % roční maximální částky rozpočtu EFG.
Článek 5
Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti
1. Žádající členský stát uvede způsob používaný pro výpočet počtu pracovníků a samostatně výdělečných osob pro účely článku 4.
2. Žádající členský stát vypočítá počet uvedený v odstavci 1 na základě jednoho z těchto dnů:
a)
dne, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES (7) písemně oznámí příslušnému orgánu veřejné moci plánované hromadné propouštění; v tomto případě žádající členský stát poskytne Komisi dodatečné informace o skutečném počtu propuštěných pracovníků v souladu s čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení, a to předtím, než Komise dokončí posouzení;
b)
dne jednotlivé výpovědi z pracovního poměru, kterou zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr;
c)
dne skutečného skončení pracovního poměru nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání;
d)
dne ukončení přidělení podniku, který jeho práci využíval, nebo
e)
v případě osoby samostatně výdělečně činné na základě dne, kdy tato osoba přestala podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů vykonávat svou činnost.
Článek 6
Způsobilí příjemci pomoci
1. Žádající členský stát může poskytnout individualizované služby spolufinancované z EFG způsobilým příjemcům pomoci, mezi něž mohou patřit:
a)
propuštění pracovníci a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, vypočítaní v souladu s článkem 5 a za referenční období stanovené v článku 4,
b)
pracovníci, kteří byli propuštěni, a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, vypočítaní v souladu s článkem 5 a to před začátkem nebo po uplynutí referenčního období stanoveného v čl. 4 odst. 1 písm. a),
c)
pracovníci, kteří byli propuštěni, a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost v případech, kdy se žádost podle čl. 4 odst. 2 odchyluje od kritérií stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a).
Pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné uvedení v prvním pododstavci písm. b) a c) se považují za způsobilé, pokud byli propuštěni nebo přestaly vykonávat svou činnost po všeobecném oznámení plánovaného propouštění a za podmínky, že lze prokázat jednoznačnou příčinnou souvislost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.
2. Odchylně od článku 2 může žádající členský stát do 31. prosince 2017 poskytovat individualizované služby spolufinancované z EFG takovému počtu mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“) a kteří v den podání žádosti nedosáhli věku 25 let - nebo rozhodnou-li tak členské státy, věku 30 let -, který nepřekročí počet cílových příjemců pomoci, a to prioritně pro ty osoby, které byly propuštěny nebo přestaly vykonávat svou činnost, za podmínky, že k propouštění ve smyslu článku 3 došlo alespoň zčásti v regionech na úrovni NUTS 2, které jsou způsobilé na základě Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Podporu lze poskytovat těmto mladým lidem, kteří nedosáhli věku 25 let - nebo rozhodnou-li tak členské státy, věku 30 let - v těch regionech na úrovni NUTS 2, jež jsou způsobilé na základě Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 7
Způsobilé akce
1. Finanční příspěvek z EFG může být poskytnut na aktivní opatření na trhu práce, která jsou součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb, jež mají usnadnit opětovné profesní začlenění cílových příjemců pomoci, zejména pak znevýhodněných, starších a mladých nezaměstnaných osob, do zaměstnání nebo zahájení samostatné výdělečné činnosti. Součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb může být zejména:
a)
individuálním potřebám přizpůsobená odborná příprava a rekvalifikace, včetně dovedností v oblasti informačních a komunikačních technologií a osvědčování získaných zkušeností, pomoc při hledání zaměstnání, poradenství pro volbu povolání, poradenské služby, mentorství, pomoc při outplacementu, podpora podnikání, podpora samostatné výdělečné činnosti, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci a spolupráce;
b)
zvláštní časově omezená opatření, jako jsou příspěvky při hledání zaměstnání, pobídky zaměstnavatelů k přijímání pracovníků, příspěvky na mobilitu, denní příspěvky nebo příspěvky na odbornou přípravu (včetně náhrad pro pečovatele);
c)
opatření zaměřená na povzbuzení zejména znevýhodněných, starších a mladých nezaměstnaných osob, aby zůstaly na trhu práce, nebo se na něj vrátily.
Náklady na opatření podle písmene b) nesmí překročit 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb uvedených v tomto odstavci.
Náklady na investice na samostatnou výdělečnou činnost, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci nesmí překročit 15 000 EUR.
Koordinovaný balíček individualizovaných služeb by měl předjímat budoucí perspektivy trhu práce a požadované dovednosti. Koordinovaný balíček by měl být v souladu s přechodem k udržitelnému hospodářství účinně využívajícímu zdroje.
2. Pro finanční příspěvek z EFG nejsou způsobilá tato opatření:
a)
zvláštní časově omezená opatření uvedená v odst. 1 písm. b), která nejsou podmíněna aktivní účastí cílových příjemců pomoci na hledání zaměstnání nebo odborné přípravě;
b)
akce, které mají být na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv prováděny podniky.
Akce podporované z EFG nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.
3. Koordinovaný balíček opatření individualizovaných služeb je vypracován na základě konzultace s cílovými příjemci pomoci či jejich zástupci nebo se sociálními partnery.
4. Z podnětu žádajícího členského státu lze poskytnout finanční příspěvek z EFG na přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti.
Článek 8
Žádosti
1. Žádající členský stát podá Komisi žádost do 12 týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria stanovená v čl. 4 odst. 1 nebo 2.
2. Komise do dvou týdnů ode dne podání žádosti, případně ode dne, kdy Komise obdrží překlad žádosti, podle toho, co nastane později, potvrdí příjem žádosti a informuje členský stát o jakýchkoliv dalších informacích, které potřebuje, aby danou žádost mohla posoudit.
3. Pokud Komise takové další informace požaduje, členský stát odpoví do šesti týdnů ode dne, kdy je o ně požádán. Na řádně odůvodněnou žádost dotčeného členského státu Komise tuto lhůtu prodlouží o dva týdny.
4. Na základě informací poskytnutých členským státem Komise dokončí posouzení toho, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, a to do 12 týdnů od obdržení úplné žádosti, nebo případně překladu této žádosti. Pokud by Komise výjimečně nemohla tuto lhůtu dodržet, poskytne písemné vysvětlení s uvedením důvodů pro zpoždění.
5. Úplná žádost musí obsahovat tyto informace:
a)
odůvodněnou analýzu vztahu mezi propouštěním nebo ukončením činnosti a velkými změnami ve struktuře světového obchodu nebo zásadními problémy místního, regionálního a národního hospodářství způsobenými globalizací nebo pokračováním celosvětové finanční a hospodářské krize nebo novou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí. Tato analýza musí vycházet ze statistických a dalších informací na úrovni nejvhodnější k prokázání splnění kritérií pro pomoc stanovených v článku 4;
b)
v případě, že propouštějící podnik pokračoval i po propuštění pracovníků ve své činnosti, potvrzení o tom, že dodržel své právní povinnosti upravující propouštění a že své pracovníky příslušným způsobem zabezpečil;
c)
posouzení počtu propuštěných pracovníků v souladu s článkem 5 a vysvětlení událostí, jež k těmto případům propouštění vedly;
d)
identifikaci případných propouštějících podniků, dodavatelů nebo výrobců, kteří jsou odběrateli daných podniků, odvětví a kategorií cílových příjemců pomoci rozlišených podle pohlaví a věkových skupin;
e)
očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost;
f)
popis koordinovaného balíčku individualizovaných služeb a s nimi spojených výdajů, včetně zejména jakýchkoli opatření na podporu iniciativ v oblasti zaměstnanosti osob se zdravotním postižením, starších nebo mladých příjemců pomoci;
g)
vysvětlení toho, jak balíček opatření doplňuje akce financované jinými vnitrostátními fondy nebo fondy Unie, jakož i informace o akcích, které jsou povinné pro dotyčné podniky na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv;
h)
odhadovaný rozpočet pro každou ze součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb na podporu cílových příjemců pomoci a pro jakékoli přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti;
i)
dny, ke kterým bylo nebo má být zahájeno poskytování individualizovaných služeb cílovým příjemcům pomoci a činnosti vztahující se k provádění EFG, jak je stanoveno v čl. 7 odst. 1 a 4;
j)
postupy pro případnou konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery, s místními a regionálními orgány nebo jinými relevantními organizacemi;
k)
prohlášení o souladu požadované podpory z EFG s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu, jakož i prohlášení o tom, proč individualizované služby nenahrazují opatření, která mají být na základě vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv přijímána společnostmi;
l)
zdroje předběžného financování nebo spolufinancování na vnitrostátní úrovni a případně další zdroje spolufinancování;
Článek 9
Doplňkovost, soulad a koordinace
1. Finanční příspěvek z EFG nenahrazuje akce, které mají být na základě vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv provedeny společnostmi.
2. Podpora cílovým příjemcům pomoci doplňuje akce členských států na celostátní, regionální a místní úrovni, včetně akcí spolufinancovaných z fondů Unie.
3. Finanční příspěvek z EFG je omezen na výši nezbytnou k zajištění solidarity a dočasné, jednorázové podpory cílovým příjemcům pomoci. Akce podporované z EFG musí být v souladu s unijním a vnitrostátním právem, včetně pravidel pro poskytování státní podpory.
4. V rámci svých pravomocí zajistí Komise a žádající členský stát koordinaci pomoci z fondů Unie.
5. Žádající členský stát zajistí, aby specifické akce, které obdržely finanční příspěvek z EFG, neobdržely zároveň pomoc z jiných finančních nástrojů Unie.
Článek 10
Rovnost mužů a žen a nediskriminace
Komise a členské státy zajistí, aby se rovnost mužů a žen a začlenění gendrového hlediska staly nedílnou a podporovanou součástí různých etap provádění finančního příspěvku z EFG. Komise a členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k předcházení jakékoli diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace v přístupu k finančnímu příspěvku z EFG a v průběhu provádění jeho různých etap.
Článek 11
Technická pomoc z podnětu Komise
1. EFG může z podnětu Komise v mezích nejvýše 0,5 % z roční maximální částky EFG financovat činnosti zahrnující přípravu, sledování, sběr dat a vytváření vědomostní základny pro provádění EFG. Může rovněž financovat administrativní a technickou podporu, činnosti v oblasti šíření informací a komunikace, jakož i audit, kontrolu a hodnocení nezbytné k provádění tohoto nařízení.
2. Evropský parlament a Rada na návrh Komise poskytnou na počátku každého roku částku na technickou pomoc v mezích stropu stanoveného v odstavci 1.
3. Úkoly stanovené v odstavci 1 musí být prováděny v souladu s finančním nařízením a jeho prováděcími pravidly použitelnými na tento způsob plnění rozpočtu.
4. Technická pomoc Komise zahrnuje poskytování informací a poradenství členským státům při využívání, sledování a hodnocení EFG. Informace o využívání EFG a jasné pokyny k využívání EFG by Komise měla poskytovat rovněž sociálním partnerům na evropské a vnitrostátní úrovni.
Článek 12
Informace, komunikace a propagace
1. Žádající členský stát poskytuje a zveřejňuje informace týkající se financovaných akcí. Tyto informace jsou určeny cílovým příjemcům pomoci, místním a regionálním orgánům, sociálním partnerům, médiím a široké veřejnosti. Mají zdůraznit úlohu Unie a zajistit zviditelnění příspěvku z EFG.
2. Komise udržuje a pravidelně aktualizuje internetové webové stránky, přístupné ve všech úředních jazycích orgánů Unie, s cílem poskytovat aktuální informace o EFG a pokyny k podávání žádostí, jakož i informace o přijatých a zamítnutých žádostech a o úloze Evropského parlamentu a Rady v rozpočtovém procesu.
3. Komise provede informační a komunikační činnosti týkající se případů pomoci z EFG a výsledků vycházející z jejích zkušeností za účelem zvýšení účinnosti EFG a zajištění informovanosti občanů a pracovníků Unie o EFG. Komise každé dva roky připraví zprávu o využívání EFG podle zemí a odvětví.
4. Zdroje přidělené na komunikační akce podle tohoto nařízení rovněž přispějí k zahrnutí komunikace orgánů Unie týkající se politických priorit Unie za podmínky, že souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
Článek 13
Stanovení finančního příspěvku
1. Na základě posouzení provedeného podle článku 8 a s ohledem zejména na počet cílových příjemců pomoci Komise co nejdříve vyhodnotí navržené akce a odhadované náklady a navrhne výši případného finančního příspěvku z EFG, který může být poskytnut v mezích dostupných zdrojů. Tato částka nesmí přesáhnout 60 % celkových odhadovaných nákladů uvedených v čl. 8 odst. 5 písm. h).
2. Pokud na základě posouzení provedeného podle článku 8 dospěje Komise k závěru, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku podle tohoto nařízení, zahájí okamžitě řízení stanovené v článku 15.
3. Pokud na základě posouzení provedeného podle článku 8 dospěje Komise k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku podle tohoto nařízení splněny nejsou, oznámí tuto skutečnost ihned žádajícímu členskému státu.
Článek 14
Způsobilost výdajů
1. Výdaje jsou způsobilé pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG od dnů stanovených v žádosti podle čl. 8 odst. 5 písm. i), ke kterým dotčený členský stát začne poskytovat nebo má začít poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci v souladu s čl. 7 odst. 1 nebo ke kterým nese administrativní výdaje na provádění EFG v souladu s čl. 7 odst. 4.
2. V případě grantů se odpovídajícím způsobem použijí články 67 a 68 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1303/2013 (8) a článek 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1304/2013 (9), a jakékoli akty v přenesené pravomoci přijaté Komisí podle uvedených nařízení.
Článek 15
Rozpočtový proces
1. Podmínky fungování EFG musí být v souladu s bodem 13 interinstitucionální dohody.
2. Prostředky pro EFG jsou zapsány do souhrnného rozpočtu Unie na prozatímním základě.
3. Komise na jedné straně a Evropský parlament a Rada na straně druhé vyvinou veškeré úsilí, aby se doba pro uvolnění prostředků z EFG zkrátila na minimum.
4. Pokud Komise dospěje k závěru, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG, navrhne, aby byly prostředky uvolněny. Rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijímají společně Evropský parlament a Rada ve lhůtě jednoho měsíce od předložení návrhu Evropskému parlamentu a Radě. Rada rozhoduje kvalifikovanou většinou a Evropský parlament většinou hlasů svých členů a třípětinovou většinou odevzdaných hlasů.
Současně s návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků do příslušných rozpočtových položek. Není-li dosaženo dohody, zahájí se třístranný rozhovor.
Převody prostředků v souvislosti s EFG se provedou v souladu s článkem 27 finančního nařízení.
5. Současně s přijetím návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou rozhodnutí o prostředků z EFG.
6. Návrh rozhodnutí o prostředků z EFG podle odstavce 4 musí obsahovat:
a)
posouzení provedené podle čl. 8 odst. 4 společně se shrnutím informací, z nichž uvedené posouzení vychází;
b)
doklad o tom, že podmínky stanovené v článcích 4 a 9 byly splněny; a
c)
důvody odůvodňující navrhované částky.
Článek 16
Vyplacení a použití finančního příspěvku
1. Po vstupu rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku podle čl. 15 odst. 5 v platnost vyplatí Komise dotčenému členskému státu jednorázově částku předběžného financování ve výši 100 % a to v zásadě do 15 dnů. Předběžné financování se vyúčtuje při ukončení poskytování finančního příspěvku podle čl. 18 odst. 2.
2. Finanční příspěvek uvedený v odstavci 1 se provádí v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem 59 finančního nařízení.
3. Podrobné technické podmínky financování stanoví Komise v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku uvedeném v čl. 15 odst. 5.
4. Členský stát provede způsobilé akce stanovené v článku 7 co nejdříve, avšak nejpozději 24 měsíců ode dne podání žádosti podle čl. 8 odst. 1.
Členský stát může rozhodnout o odložení dne zahájení způsobilých akcí až o tři měsíce ode dne podání žádosti. V případě takového odložení musí být způsobilé akce uskutečněny do 24 měsíců ode dne jejich zahájení, které členský stát oznámil v příslušné žádosti.
Pokud se příjemce pomoci účastní vzdělávacího kurzu či kurzu odborné přípravy, který trvá dva roky či více, mohou být poplatky za tento kurz zahrnuty do spolufinancování z EFG až do dne, kdy má být předložena závěrečná zpráva uvedená v čl. 18 odst. 1 za předpokladu, že příslušné poplatky byly uhrazeny k uvedenému dni.
5. Při provádění akcí zahrnutých do balíčku individualizovaných služeb může dotčený členský stát předložit Komisi návrh na změnu zahrnutých opatření přidáním dalších způsobilých akcí uvedených v čl. 7 odst. 1 písm. a) a c), za předpokladu, že tyto změny jsou řádně odůvodněné a celkově není překročena výše finančního příspěvku podle čl. 15 odst. 5. Komise zhodnotí navrhované změny a, pokud s nimi souhlasí, oznámí to členskému státu.
6. Výdaje podle čl. 7 odst. 4 jsou způsobilé do uplynutí lhůty pro předložení závěrečné zprávy.
Článek 17
Používání eura
Veškeré částky v žádostech, rozhodnutích o poskytnutí finančních příspěvků a zprávách v rámci tohoto nařízení, jakož i v jakýchkoli jiných souvisejících dokumentech se vyjadřují v eurech.
Článek 18
Závěrečná zpráva a ukončení poskytování příspěvku
1. Nejpozději šest měsíců po uplynutí lhůty uvedené v čl. 16 odst. 4 předloží dotčený členský stát Komisi závěrečnou zprávu o provádění finančního příspěvku, jejíž součástí jsou informace o:
a)
druhu akcí a hlavních výsledcích,
b)
názvech orgánů, které v členském státě provádějí balíček opatření,
c)
charakteristikách cílových příjemců pomoci a jejich postavení v zaměstnání,
d)
tom, zda byl podnik v uplynulých pěti letech, s výjimkou mikropodniků a malých a středních podniků, příjemcem státní pomoci nebo finančních prostředků z fondů soudržnosti nebo strukturálních fondů Unie;
e)
výkazu obsahujícím odůvodnění výdajů a, je-li to možné, údaje o vzájemné doplňkovosti daných akcí s akcemi financovanými prostřednictvím Evropského sociálního fondu (ESF).
Tam, kde to je možné, se údaje týkající se příjemců rozliší podle pohlaví.
2. Komise nejpozději šest měsíců od obdržení veškerých informací požadovaných podle odstavce 1 ukončí poskytování finančního příspěvku z EFG určením konečné částky finančního příspěvku z EFG a případných vyrovnání dotčeným členským státem podle článku 22.
Článek 19
Dvouletá zpráva
1. Do 1. srpna 2015 a poté každé dva roky Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě souhrnnou, kvantitativní a kvalitativní zprávu o činnostech prováděných podle tohoto nařízení a nařízení (ES) č. 1927/2006 za předchozí dva roky. Tato zpráva se zaměří zejména na výsledky dosažené prostřednictvím EFG a bude obsahovat zejména informace týkající se podaných žádostí, přijatých rozhodnutí, financovaných akcí včetně statistik týkajících se míry opětovného začlenění příjemců pomoci podle členských států a jejich doplňkovosti s akcemi financovanými ostatními fondy Unie, zejména ESF, a informace týkající se ukončení poskytování finančního příspěvku. Měla by rovněž zahrnovat ty žádosti, které byly zamítnuty nebo omezeny z důvodu nedostatečných prostředků nebo nezpůsobilosti.
2. Zpráva je zasílána pro informaci Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.
Článek 20
Hodnocení
1. Komise z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s členskými státy provede:
a)
do 30. června 2017 hodnocení v polovině období týkající se účinnosti a udržitelnosti dosažených výsledků;
b)
do 31. prosince 2021 hodnocení ex post s pomocí externích odborníků s cílem zjistit dopad EFG a jeho přidanou hodnotu.
2. Výsledky hodnocení uvedených v odstavci 1 jsou pro informaci zasílány Evropskému parlamentu, Radě, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům. Doporučení obsažená v hodnoceních by měla být zohledněna při vypracovávání nových programů v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí.
3. Hodnocení uvedená v odstavci 1 musí obsahovat údaje o počtu žádostí a o fungování EFG podle zemí a odvětví, aby bylo možno vyhodnotit, zda se prostředky EFG dostávají k cílovým příjemcům pomoci.
Článek 21
Řízení a finanční kontrola
1. Aniž je dotčena odpovědnost Komise za plnění souhrnného rozpočtu Unie, odpovídají za řízení akcí podporovaných z EFG a za finanční kontrolu těchto akcí v první řadě členské státy. Za tím účelem přijmout opatření, která zahrnují:
a)
ověření, že byly zřízeny řídící a kontrolní systémy a že jsou v praxi prováděny způsobem, který zajišťuje účinné a správné využívání prostředků Unie v souladu se zásadami řádného finančního řízení;
b)
ověření, že financované akce byly řádně provedeny;
c)
zajištění, aby se financované výdaje zakládaly na ověřitelných podkladech a aby byly zákonné a řádné;
d)
předcházení nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravu, jak jsou vymezeny v článku 122 nařízení (EU, Euratom) č. 1303/2013, a vymáhání neoprávněně vyplacených částek případně spolu s úroky z prodlení. Veškeré nesrovnalosti členské státy oznámí Komisi a informují ji o vývoji jakýchkoliv vyplývajících správních a právních řízení.
2. Členské státy určí subjekty, které mají odpovídat za správu a kontrolu akcí podporovaných z EFG v souladu s čl. 59 odst. 3 finančního nařízení a s kritérii a postupy stanovenými v nařízení (EU, Euratom) č. 1303/2013. Při předkládání závěrečné zprávy podle článku 18 tohoto nařízení tyto určené subjekty poskytnou Komisi informace, uvedené v čl. 59 odst. 5 finančního nařízení, o provádění finančního příspěvku
3. Při zjištění nesrovnalosti provedou členské státy požadované finanční opravy. Tyto opravy provedené členskými státy spočívají ve zrušení celého finančního příspěvku nebo jeho části. Členské státy získají zpět jakoukoli částku neoprávněně vyplacenou v důsledku odhalené nesrovnalosti a vrátí ji Komisi, přičemž není-li částka vrácena příslušným členským státem ve stanovené lhůtě, účtuje se navíc úrok z prodlení.
4. Komise v rámci své odpovědnosti za provádění souhrnného rozpočtu Unie přijme veškerá opatření nezbytné k tomu, aby ověřila, zda jsou financované akce prováděny v souladu se zásadami řádného a účinného finančního řízení. Je odpovědností žádajícího členského státu, aby zajistil, že má řádně fungující řídící a kontrolní systémy. Komise se ujistí, že tyto systémy existují.
Za tímto účelem, aniž jsou dotčeny pravomoci Účetního dvora nebo kontroly prováděné členskými státy podle vnitrostátních právních a správních předpisů, mohou úředníci nebo zaměstnanci Komise u akcí financovaných z EFG provádět kontroly na místě, včetně namátkových kontrol, přičemž je oznámí alespoň jeden pracovní den předem. Komise uvědomí žádající členský stát s cílem získat veškerou nezbytnou pomoc. Těchto kontrol se mohou účastnit úředníci nebo zaměstnanci dotyčného členského státu.
5. Členské státy zajistí, aby všechny podklady týkající se vynaložených výdajů byly k dispozici Komisi a Účetnímu dvoru po dobu tří let následujících po ukončení finančního příspěvku obdrženého z EFG.
Článek 22
Vrácení finančního příspěvku
1. V případě, že skutečné náklady na akce jsou nižší než odhadnutá částka podle článku 15, přijme Komise rozhodnutí, a to prostřednictvím prováděcího aktu, požadující po dotčeném členském státu vrácení odpovídající části obdrženého finančního příspěvku.
2. Pokud dotčený členský stát neplní povinnosti uvedené v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí požadující po tomto členském státě vrácení celého obdrženého finančního příspěvku nebo jeho části.
3. Před přijetím rozhodnutí podle odstavců 1 nebo 2 provede Komise vhodné posouzení dané věci, a zejména stanoví dotčenému členskému státu lhůtu pro předložení jeho připomínek.
4. Pokud po provedení nezbytných ověření Komise dospěje k závěru, že členský stát neplní své povinnosti podle čl. 21 odst. 1, rozhodne, pokud není dosaženo dohody a pokud členský stát neprovedl opravy ve lhůtě stanovené Komisí, s přihlédnutím k případným připomínkám členského státu, do tří měsíců od uplynutí lhůty uvedené v odstavci 3 o provedení nezbytných finančních oprav a zruší přitom celý finanční příspěvek na dotčenou akci z EFG nebo jeho část. Každá částka neoprávněně vyplacená v důsledku odhalené nesrovnalosti musí být získána zpět, a není-li částka vrácena žádajícím členským státem ve stanovené lhůtě, účtuje se navíc úrok z prodlení.
Článek 23
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1927/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Aniž je dotčen první odstavec, použije se uvedené nařízení i nadále pro žádosti podané do 31. prosince 2013.
Článek 24
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na všechny žádosti podané v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1309/2013,
annettu 17 päivänä joulukuuta 2013,
Euroopan globalisaatiorahastosta (2014-2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan uuden strategian, jäljempänä 'Eurooppa 2020 -strategia', käynnistämisestä. Yksi Eurooppa 2020 -strategian kolmesta prioriteetista on osallistava kasvu, joka tarkoittaa, että ihmisille annetaan uusia mahdollisuuksia edistämällä korkeaa työllisyyttä, panostamalla osaamiseen, torjumalla köyhyyttä ja uudistamalla työmarkkinoita, koulutusta ja sosiaaliturvajärjestelmiä niin, että ihmisiä voidaan auttaa ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta ja voidaan rakentaa osallistava ja yhteenkuuluvuuteen perustuva yhteiskunta. Globalisaation kielteisten vaikutusten torjuminen edellyttää myös työpaikkojen luomista kaikkialla unionissa sekä kasvua tukevaa määrätietoista politiikkaa.
(2)
Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1927/2006 (3)1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2013 ulottuvan monivuotisen rahoituskehyksen ajaksi. EGR antaa unionille mahdollisuuden osoittaa solidaarisuutta globalisaatiosta ja maailmanlaajuisista rahoitus- ja talouskriiseistä johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille, ja siitä voidaan myös tukea edunsaajia pienillä työmarkkinoilla tai poikkeuksellisissa olosuhteissa, erityisesti kun on kyse kollektiivisista hakemuksista, joissa on mukana pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), silloinkin kun vähennettyjen työntekijöiden määrä on EGR:n käyttöä koskevan normaalin kynnysarvon alapuolella.
(3)
Kesäkuun 29 päivänä 2011 antamassa tiedonannossa "Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio" komissio tunnustaa EGR:n roolin joustavana rahastona, josta tuetaan työpaikkansa menettäneitä työntekijöitä ja autetaan heitä löytämään uusi työpaikka mahdollisimman pian. Unionin olisi 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään joulukuuta 2020 ulottuvan monivuotisen rahoituskehyksen aikana edelleen tarjottava erityistä kertaluonteista tukea helpottamaan työntekijöiden integroitumista uudelleen työelämään alueilla, aloilla tai työmarkkinoilla, joihin kohdistuu äkillinen vakava talouden häiriötila. Koska EGR:n tarkoituksena on tarjota tukea kiireellisissä tilanteissa ja odottamattomissa olosuhteissa, se olisi pidettävä monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolella.
(4)
Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 soveltamisalaa laajennettiin vuonna 2009 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 546/2009 (4) osana Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa siten, että siihen sisällytettiin maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena vähennetyt työntekijät. Jotta EGR voisi ryhtyä tukitoimiin nykyisissä tai tulevissa kriisitilanteissa, sen soveltamisalaan olisi sisällytettävä työntekijävähennykset, jotka aiheutuvat maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin, jonka takia asetus (EY) N:o 546/2009 on annettu, jatkumisen tai uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin aiheuttamasta vakavasta talouden häiriötilasta.
(5)
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) yhteydessä Dublinissa toimiva Euroopan muutoksenseurantakeskus avustaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimalla laadullisia ja määrällisiä analyysejä globalisaation kehityssuuntien arvioinnin ja EGR:n varojen käytön helpottamiseksi.
(6)
Jotta EGR säilyttäisi Euroopan laajuisen luonteensa, työntekijöille myönnettävää EGR-tukea koskeva hakemus pitäisi voida esittää, kun vähennettyjen työntekijöiden määrä ylittää tietyn vähimmäisarvon. Pienillä työmarkkinoilla, kuten pienissä jäsenvaltioissa ja syrjäisillä alueilla, tai poikkeuksellisissa olosuhteissa hakemuksia voidaan kuitenkin jättää myös vähennettyjen työntekijöiden määrän ollessa pienempi.
(7)
Vähennetyiksi tulleiden työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien, joiden työskentely on loppunut, pitäisi voida hyötyä EGR:stä työsopimuksen tai -suhteen tyypistä riippumatta. Tätä asetusta sovellettaessa olisi sen vuoksi pidettävä EGR:n edunsaajina myös vähennetyiksi tulleita työntekijöitä sekä itsenäisiä ammatinharjoittajia, joiden työskentely on loppunut.
(8)
EGR:stä olisi tilapäisesti annettava apua työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille henkilöille (ns. NEET-nuoret), jotka asuvat alueilla, jotka ovat tukikelpoisia nuorisotyöllisyysaloitteen puitteissa, koska näihin alueisiin kohdistuu suhteettoman suuressa määrin työntekijöiden merkittävistä vähentämisistä aiheutuvia vaikutuksia.
(9)
EGR:n rahoitustuki olisi keskitettävä aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin, joilla pyritään integroimaan edunsaajat nopeasti takaisin kestäviin työpaikkoihin joko entisellä toiminta-alalla tai sen ulkopuolella. Sen vuoksi olisi rajoitettava rahassa maksettavien avustusten sisällyttämistä yksilöllisten palvelujen koordinoituun pakettiin. Yrityksiä voitaisiin kannustaa tarjoamaan osarahoitusta EGR:stä rahoitettaville toimenpiteille.
(10)
Aktiivisten työmarkkinapoliittisten toimenpiteiden koordinoitua pakettia kootessaan jäsenvaltioiden olisi keskityttävä toimenpiteisiin, jotka selvästi parantavat edunsaajien työllistettävyyttä. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä siihen, että mahdollisimman suuri määrä toimenpiteisiin osallistuvista edunsaajista integroituu uudelleen kestäviin työpaikkoihin mahdollisimman pian rahoitustuen täytäntöönpanoa koskevan loppukertomuksen toimittamisen määräpäivää edeltävän kuuden kuukauden jakson kuluessa.
(11)
Jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota heikossa työmarkkina-asemassa oleviin edunsaajiin, mukaan luettuina nuoret ja ikääntyneet työttömät henkilöt ja köyhyyden uhkaamat henkilöt, kun ne suunnittelevat aktiivisten työmarkkinapoliittisten toimenpiteiden koordinoitua pakettia, koska näillä ryhmillä on globaalin rahoitus- ja talouskriisin ja globalisaation vuoksi erityisiä vaikeuksia päästä takaisin työmarkkinoille.
(12)
Sukupuolten tasa-arvon periaatetta ja syrjimättömyysperiaatetta, jotka kuuluvat unionin perusarvoihin ja jotka on sisällytetty Eurooppa 2020 -strategiaan, olisi noudatettava ja edistettävä EGR:n toteutuksen yhteydessä.
(13)
Jotta edunsaajia voitaisiin tukea tehokkaasti ja nopeasti, jäsenvaltioiden olisi kaikin keinoin pyrittävä jättämään täydellisiä hakemuksia hakiessaan EGR:n rahoitustukea. Lisätietoja saisi toimittaa vain rajoitettuna aikana.
(14)
Edunsaajien ja toimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten edun vuoksi hakijajäsenvaltion olisi tiedotettava kaikille hakumenettelyyn osallistuville toimijoille hakemuksen käsittelyn edistymisestä.
(15)
Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti EGR:n rahoitustuella ei pitäisi korvata vaan mahdollisuuksien mukaan sillä olisi täydennettävä tukitoimenpiteitä, joita voidaan suunnata edunsaajille unionin rahastoista tai muista unionin politiikoista tai ohjelmista.
(16)
EGR-tapauksiin ja niistä saatuihin tuloksiin liittyviä tiedotus- ja viestintätoimia varten olisi annettava erityisiä säännöksiä.
(17)
Jotta unioni voisi ilmaista solidaarisuutensa vähennetyille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, rahoitusosuus olisi vahvistettava 60 prosentiksi paketin ja sen täytäntöönpanon kustannuksista.
(18)
Tämän asetuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi menot olisi katsottava tukikelpoisiksi joko siitä päivästä, jona jäsenvaltio ryhtyy tarjoamaan yksilöllisiä palveluja, tai siitä päivästä, jona jäsenvaltiolle aiheutuu hallintomenoja EGR:n toteutuksesta.
(19)
EGR:ää koskevaan budjettikohtaan olisi otettava vuotuisessa talousarviomenettelyssä riittävästi maksumäärärahoja, jotta katetaan tarpeet, joita ilmenee etenkin kunkin vuoden ensimmäisinä kuukausina, kun määrärahojen siirto muista budjettikohdista on erityisen vaikeaa.
(20)
Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisessä toimielinten sopimuksessa (5), jäljempänä 'toimielinten välinen sopimus', määritetään EGR:n talousarviokehys.
(21)
Edunsaajien edun vuoksi tukea olisi asetettava saataville mahdollisimman pian ja tehokkaasti. Jäsenvaltioiden ja EGR:n päätöksentekoprosessiin osallistuvien unionin toimielinten olisi pyrittävä kaikin keinoin lyhentämään käsittelyaikaa ja yksinkertaistamaan menettelyjä, jotta varmistetaan EGR:n käyttöönottamista koskevien päätöksien sujuva ja nopea hyväksyminen.
(22)
Jos yritys lopettaa toimintansa, sen vähentämiä työntekijöitä voidaan auttaa jatkamaan joitakin tai kaikkia yrityksen toimintoja, ja jäsenvaltio, jossa yritys sijaitsee, voisi asettaa ennakkoon saataville tämän mahdollistamiseksi varat, joita tarvitaan kiireellisesti.
(23)
Jotta Euroopan parlamentti voisi harjoittaa poliittista valvontaa ja komissio voisi jatkuvasti seurata EGR:n tuella saatuja tuloksia, jäsenvaltioiden olisi toimitettava loppukertomus EGR:n toteuttamisesta.
(24)
Jäsenvaltioiden olisi jatkossakin vastattava rahoitustuen täytäntöönpanosta sekä unionin rahoituksella tuettujen toimien hallinnoinnista ja valvonnasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (6), jäljempänä 'varainhoitoasetus', asiaankuuluvien säännösten mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi esitettävä selvitys EGR:n rahoitustuen käytöstä. Kun otetaan huomioon EGR-toimenpiteiden lyhyt täytäntöönpanokausi, raportointivelvollisuuksien olisi oltava EGR-tukitoimien erityisluonteen mukaisia. Sen vuoksi on tarpeen poiketa varainhoitoasetuksen säännöksistä raportointivelvollisuuksien osalta.
(25)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, vaan ne voidaan niiden laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Tavoitteet
Tällä asetuksella perustetaan Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä 'EGR', monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloajaksi 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi.
EGR:n tavoitteena on edistää älykästä, osallistavaa ja kestävää talouskasvua ja kestävää työllisyyttä unionissa antamalla unionille mahdollisuus osoittaa solidaarisuutta globalisaatiosta tai maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin, jonka takia asetus (EY) N:o 546/2009 on annettu, jatkumisesta taikka uudesta maailmanlaajuisesta rahoitus- ja talouskriisistä johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten seurauksena vähennetyille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, sekä tukea heitä.
Toimenpiteillä, joille EGR:stä myönnetään rahoitustukea, on pyrittävä varmistamaan, että mahdollisimman suuri määrä toimenpiteisiin osallistuvia edunsaajia löytää kestävän työpaikan mahdollisimman pian 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun loppuraportin toimittamisen määräpäivää edeltävän kuuden kuukauden jakson kuluessa.
2 artikla
Soveltamisala
Tätä asetusta sovelletaan jäsenvaltioiden esittämiin hakemuksiin EGR:n rahoitustuen myöntämiseksi toimille, joiden kohteena ovat:
a)
työntekijät, jotka on vähennetty, ja itsenäiset ammatinharjoittajat, joiden työskentely on loppunut, sellaisten globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten seurauksena, jotka näkyvät etenkin unioniin suuntautuvan tuonnin merkittävänä kasvuna, unionin tavara- tai palvelukaupassa tapahtuvana suurena muutoksena, unionin markkinaosuuden nopeana heikkenemisenä tietyllä toimialalla taikka toiminnan siirtämisenä kolmansiin maihin, edellyttäen että tällaisilla työpaikkojen menetyksillä on huomattavan haitallinen vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen;
b)
työntekijät, jotka on vähennetty, ja itsenäiset ammatinharjoittajat, joiden työskentely on loppunut maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin, jonka takia asetus (EY) N:o 546/2009 on annettu, jatkumisen tai uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin seurauksena.
3 artikla
Määritelmä
Tässä asetuksessa ‘edunsaajalla’ tarkoitetaan
a)
työntekijää, jonka työsuhde päättyy ennenaikaisesti työntekijöiden vähentämisen kautta tai 4 artiklassa tarkoitetun viiteajanjakson kuluessa ilman, että se uusittaisiin;
b)
itsenäistä ammatinharjoittajaa, jolla oli palveluksessaan enintään 10 työntekijää, jotka on vähennetty tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvalla tavalla, ja jonka työskentely on loppunut, edellyttäen, että toiminta oli todistettavasti 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta yrityksestä riippuvaista tai että itsenäinen ammatinharjoittaja toimi 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti asianomaisella talouden alalla.
4 artikla
Toimintakriteerit
1. EGR:n rahoitustukea myönnetään, kun 2 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja niiden tuloksena
a)
vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä tai itsenäistä ammatinharjoittajaa lopettaa työskentelynsä jäsenvaltiossa sijaitsevassa yrityksessä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka lopettavat työskentelynsä yrityksen toimittajille tai jatkojalostajille;
b)
vähintään 500 työntekijää vähennetään tai itsenäistä ammatinharjoittajaa lopettaa työskentelynsä yhdeksän kuukauden viiteajanjaksona, etenkin pk-yrityksissä, jotka kaikki toimivat NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä samalla talouden alalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella taikka useammalla kuin kahdella NUTS 2 -tason vierekkäisellä alueella edellyttäen, että vaikutukset kohdistuvat kahdella alueista yhteensä yli 500 työntekijään tai itsenäiseen ammatinharjoittajaan.
2. Pienillä työmarkkinoilla tai poikkeuksellisissa olosuhteissa, erityisesti kun on kyse kollektiivisista hakemuksista, joissa on mukana pk-yrityksiä, jos hakijajäsenvaltio esittää näistä seikoista asianmukaisen selvityksen, tämän artiklan mukaista rahoitustukea koskeva hakemus voidaan kelpuuttaa, vaikka 1 kohdan a ja b alakohdassa asetetut ehdot eivät täyty kokonaan, jos irtisanomisilla on vakava vaikutus työllisyyteen ja paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen. Hakijajäsenvaltion on täsmennettävä, mikä 1 kohdan a tai b alakohdassa säädetyistä toimintakriteereistä ei täyty kokonaan. Poikkeuksellisissa olosuhteissa myönnettävien tukien yhteenlaskettu määrä saa olla enintään 15 prosenttia EGR:n vuotuisesta enimmäismäärästä.
5 artikla
Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen
1. Hakijajäsenvaltion on täsmennettävä menetelmä, jota käytetään 3 artiklassa tarkoitettujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien määrän laskemisessa 4 artiklaa sovellettaessa.
2. Hakijajäsenvaltion on laskettava 1 kohdassa tarkoitettu määrä yhdestä seuraavista ajankohdista lähtien:
a)
päivästä, jona työnantaja neuvoston direktiivin 98/59/EY (7) 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoittaa kirjallisesti toimivaltaiselle viranomaiselle suunnitelluista joukkovähentämisistä; tässä tapauksessa hakijajäsenvaltion on toimitettava komissiolle lisäksi tiedot tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisten vähentämisten todellisesta määrästä, ennen kuin komissio saattaa arviointinsa päätökseen;
b)
päivästä, jona työnantaja antaa yksilöllisen ilmoituksen työntekijän irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä;
c)
päivästä, jona työsopimus päättyy tosiasiallisesti tai jona sen voimassaolo päättyy;
d)
päivästä, jona toimeksianto käyttäjäyrityksessä päättyy; tai
e)
kun kyse on itsenäisestä ammatinharjoittajasta, päivästä, jona toiminta lakkaa kansallisen lainsäädännön tai hallinnollisten määräysten mukaisesti määriteltynä.
6 artikla
Tukeen oikeutetut edunsaajat
1. Hakijajäsenvaltio voi tarjota EGR:n tuella yhteisrahoitettuja yksilöllisiä palveluja tukeen oikeutetuille edunsaajille, joita voivat olla
a)
työntekijät, jotka ovat tulleet vähennetyiksi, ja itsenäiset ammatinharjoittajat, joiden työskentely on loppunut, laskettuina 5 artiklan mukaisesti 4 artiklassa säädetyn viiteajanjakson kuluessa;
b)
työntekijät, jotka ovat tulleet vähennetyiksi, ja itsenäiset ammatinharjoittajat, joiden työskentely on loppunut, laskettuina 5 artiklan mukaisesti ennen tai jälkeen viiteajanjakson, joka on säädetty 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa;
c)
työntekijät, jotka ovat tulleet vähennetyiksi, ja itsenäiset ammatinharjoittajat, joiden työskentely on loppunut, jos 4 artiklan 2 kohdan nojalla tehty hakemus poikkeaa 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyistä kriteereistä.
Ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien katsotaan olevan oikeutettuja tukeen edellyttäen, että heidät on vähennetty tai heidän työskentelynsä on loppunut työntekijöiden suunniteltua vähentämistä koskevan yleisen ilmoittamisen jälkeen ja että voidaan osoittaa viiteajanjaksona tapahtuneiden vähentämisten selkeä syy-yhteys niihin johtaneeseen tapahtumaan.
2. Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, hakijajäsenvaltiot voivat 31 päivään joulukuuta 2017 saakka tarjota EGR:n tuella yhteisrahoitettuja yksilöllisiä palveluja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville henkilöille, jotka ovat hakemuksen jättämispäivänä alle 25-vuotiaita tai, jos jäsenvaltiot näin päättävät, alle 30-vuotiaita ja joiden määrä on enintään yhtä suuri kuin kohteena olevien edunsaajien määrä siten, että etusija annetaan henkilöille, jotka ovat tulleet vähennetyiksi tai joiden työskentely on loppunut, edellyttäen, että ainakin jotkin 3 artiklan mukaisista vähennyksistä on tehty NUTS 2 -alueilla, jotka ovat tukikelpoisia nuorisotyöllisyysaloitteen puitteissa. Tukea voidaan antaa alle 25-vuotiaille tai, jos jäsenvaltiot näin päättävät, alle 30-vuotiaille työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville henkilöille NUTS 2 -tason alueilla, jotka ovat nuorisotyöllisyysaloitteen puitteissa tukikelpoisia.
7 artikla
Tukikelpoiset toimet
1. EGR:n rahoitustukea voidaan myöntää aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin, jotka ovat osa koordinoitua yksilöllisten palvelujen pakettia, jonka tarkoituksena on helpottaa kohteena olevien edunsaajien ja erityisesti heikossa työmarkkina-asemassa olevien, ikääntyneiden ja nuorten työttömien henkilöiden integroitumista uudelleen palkkatyöhön tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen. Yksilöllisten palvelujen koordinoituun pakettiin voivat kuulua etenkin seuraavat:
a)
räätälöity koulutus ja uudelleenkoulutus, mukaan luettuina tieto- ja viestintätekniset taidot ja todistus hankitusta kokemuksesta, työnhakuneuvonta, ammatinvalinnanohjaus, neuvontapalvelut, mentorointi, työvälityspalvelut, yrittäjyyden edistäminen, tuki itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla sekä yhteistyötoimet;
b)
erityiset kestoltaan rajoitetut toimenpiteet, kuten työnhakuavustukset, työnantajille suunnatut työllistämiskannustimet, liikkuvuusavustukset sekä toimeentulo- tai koulutusavustukset (myös avustukset hoitajille);
c)
toimenpiteet, joilla kannustetaan etenkin heikossa asemassa olevia, ikääntyneitä ja nuoria työttömiä henkilöitä pysymään työmarkkinoilla tai palaamaan työmarkkinoille.
Edellä b alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden kustannukset saavat olla enintään 35 prosenttia tässä kohdassa lueteltujen yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista.
Itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset saavat olla enintään 15 000 euroa.
Yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin suunnittelussa on ennakoitava tulevia työmarkkinanäkymiä sekä tarvittavia taitoja. Koordinoidun paketin on oltava yhteensopiva resurssitehokkaaseen ja kestävään talouteen siirtymisen kanssa.
2. EGR:stä ei myönnetä rahoitustukea seuraaviin:
a)
edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut erityiset kestoltaan rajoitetut toimenpiteet, joiden osalta ei ole ehtona kohteena olevien edunsaajien aktiivinen osallistuminen työnhakuun tai koulutukseen;
b)
toimenpiteet, jotka kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten mukaan kuuluvat yritysten vastuulle.
EGR:n tukemat toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.
3. Yksilöllisten palvelujen koordinoitu paketti on laadittava yhteistyössä kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa tai työmarkkinaosapuolten kanssa.
4. Hakijajäsenvaltion aloitteesta voidaan myöntää EGR:n rahoitustukea valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimiin.
8 artikla
Hakemukset
1. Hakijajäsenvaltion on jätettävä komissiolle hakemus 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona 4 artiklan 1 tai 2 kohdassa säädetyt kriteerit täyttyvät.
2. Kahden viikon kuluessa hakemuksen jättämispäivästä tai tapauksen mukaan siitä päivästä, jolloin komissiolla on hallussaan hakemuksen käännös, sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhempi, komissio ilmoittaa hakemuksen vastaanottamisesta ja ilmoittaa jäsenvaltiolle mahdollisista lisätiedoista, joita se tarvitsee hakemuksen arvioimiseksi.
3. Jos komissio pyytää lisätietoja, jäsenvaltion on vastattava pyyntöön kuuden viikon kuluessa sen päivämäärästä. Komissio pidentää tätä määräaikaa kahdella viikolla kyseisen jäsenvaltion asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä.
4. Jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella komissio saattaa päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämistä koskevat edellytykset, 12 viikon kuluessa täydellisen hakemuksen tai tapauksen mukaan sen käännöksen vastaanottamisesta. Jos komissio poikkeuksellisesti ei pysty noudattamaan tätä määräaikaa, se esittää kirjallisen selityksen viivästyksen syistä.
5. Täydellisessä hakemuksessa on oltava seuraavat tiedot:
a)
perusteltu analyysi työntekijöiden vähentämisen tai työskentelyn loppumisen yhteydestä maailmankaupan rakenteiden merkittäviin muutoksiin tai globalisaation tai maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen tai uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin aiheuttamiin alueellisen, paikallisen ja kansallisen talouden vakaviin häiriöihin. Tämän analyysin on perustuttava sopivinta tasoa edustaviin tilastollisiin ja muihin tietoihin, joilla 4 artiklassa säädettyjen toimintakriteerien täyttyminen osoitetaan;
b)
vahvistus siitä, että irtisanova yritys, joka on jatkanut toimintaansa irtisanomisten jälkeen, on noudattanut työntekijöiden vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvannut työntekijänsä asianmukaisesti;
c)
arvio vähennettyjen työntekijöiden määrästä 5 artiklan mukaisesti ja selvitys vähentämisten taustalla olevista tapahtumista;
d)
tapauksen mukaan irtisanovien yritysten, tavarantoimittajien ja jatkojalostajien ja toimialojen yksilöinti sekä kohteena olevien edunsaajien ryhmät eriteltyinä sukupuolen ja iän mukaan;
e)
työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen;
f)
yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin ja siihen liittyvien menojen kuvaus, mukaan luettuina erityisesti kaikki toimenpiteet, joilla tuetaan heikossa työmarkkina-asemassa olevia, ikääntyneitä ja nuoria edunsaajia koskevia työllisyysaloitteita;
g)
selvitys siitä, kuinka toimenpidepaketti täydentää muista kansallisista lähteistä tai unionin rahastoista rahoitettuja toimenpiteitä, sekä tiedot toimista, jotka ovat asianomaisille yrityksille pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten mukaan;
h)
kohteena olevien edunsaajien hyväksi tarjottavan yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kunkin osan sekä valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien ennakoitu talousarvio;
i)
päivämäärät, jolloin 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yksilölliset palvelut kohteena oleville edunsaajille ja 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut toimet EGR:n toteuttamiseksi aloitettiin tai on määrä aloittaa;
j)
menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa tai työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten tai mahdollisten muiden asiaan liittyvien organisaatioiden kuulemiseksi;
k)
lausunto, jossa vahvistetaan haetun EGR-tuen olevan unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista, sekä lausunto, jossa esitetään pääpiirteittäin, miksi yksilöllisillä palveluilla ei korvata toimenpiteitä, jotka kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten mukaan kuuluvat yritysten vastuulle;
l)
kansallisen ennakko- tai osarahoituksen ja tarvittaessa muun osarahoituksen lähteet.
9 artikla
Täydentävyys, vaatimustenmukaisuus ja koordinointi
1. EGR:n rahoitus ei saa korvata toimia, jotka kuuluvat yritysten vastuulle kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla.
2. Kohteena oleville edunsaajille annettavan tuen on täydennettävä jäsenvaltioiden toimia kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, unionin rahastoista yhteisrahoitettavat toimet mukaan lukien.
3. EGR:n rahoitustuen määrä on rajoitettava siihen, mikä on tarpeen solidaarisuuden ja väliaikaisen, kertaluonteisen tuen antamiseen kohteena oleville edunsaajille. EGR:stä tuettavien toimien on oltava unionin ja kansallisen lainsäädännön, valtiontukisäännöt mukaan luettuina, mukaisia.
4. Komissio ja hakijajäsenvaltio varmistavat omien vastuualueidensa mukaisesti unionin rahastoista myönnettävän tuen koordinoinnin.
5. Hakijajäsenvaltion on varmistettava, että EGR:n rahoitustukea saaviin erityisiin toimiin ei saada tukea muista unionin rahoitusvälineistä.
10 artikla
Naisten ja miesten välinen tasa-arvo ja syrjimättömyys
Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että naisten ja miesten välistä tasa-arvoa sekä sukupuolinäkökulman mukaan ottamista edistetään EGR:n rahoitustuen toteuttamisen eri vaiheissa ja että ne myös kuuluvat kaikkiin näihin vaiheisiin erottamattomasti. Komissio ja jäsenvaltio toteuttavat kaikki asianmukaiset toimet kaikenlaisen sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän estämiseksi EGR:n tuen saatavuuden osalta ja sen toteuttamisen eri vaiheissa.
11 artikla
Komission aloitteesta annettava tekninen tuki
1. Komission aloitteesta enintään 0,5 prosenttia EGR:n vuotuisesta enimmäismäärästä voidaan käyttää EGR:n tuen toteuttamisen kannalta olennaisen tietopohjan valmistelun, seurannan ja luomisen sekä siihen liittyvän tiedonkeruun rahoitukseen. Sitä voidaan käyttää myös hallinnollisen ja teknisen tuen, tiedotus- ja viestintätoimien sekä tämän asetuksen täytäntöönpanoon tarvittavan tilintarkastuksen, valvonnan ja arvioinnin rahoitukseen.
2. Jollei 1 kohdassa säädetystä enimmäismäärästä muuta johdu, Euroopan parlamentti ja neuvosto asettavat komission ehdotuksen perusteella joka vuoden alussa käytettäväksi tietyn määrän teknistä tukea varten.
3. Edellä 1 kohdassa säädetyt tehtävät toteutetaan varainhoitoasetuksen sekä tämäntyyppiseen talousarvion toteutukseen sovellettavien täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti.
4. Komission tekninen tuki sisältää jäsenvaltioille tarjottavan, EGR:n käyttöä, seurantaa ja arviointia koskevan tiedon ja neuvonnan. Komission olisi myös tarjottava tietoa ja selkeää ohjeistusta EGR:n käytöstä Euroopan ja kansallisen tason työmarkkinaosapuolille.
12 artikla
Tiedottaminen, viestintä ja julkisuus
1. Hakijajäsenvaltion on tiedotettava rahoitettavista toimista ja tehtävä niitä tunnetuiksi. Tällainen tiedottaminen on osoitettava asianomaisille edunsaajille, paikallis- ja aluehallinnon viranomaisille, työmarkkinaosapuolille, tiedotusvälineille ja yleisölle. Siinä on korostettava unionin roolia ja varmistettava, että EGR:n tuki saa näkyvyyttä.
2. Komissio ylläpitää ja päivittää säännöllisesti kaikilla unionin toimielinten virallisilla kielillä käytettävissä olevaa internetsivustoa, jossa annetaan ajantasaista tietoa EGR:stä ja ohjeita hakemusten jättämiseen sekä tietoa hyväksytyistä ja hylätyistä hakemuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston roolista talousarviomenettelyssä.
3. Komissio toteuttaa EGR-tapauksiin ja niissä saatuihin tuloksiin liittyviä tiedotus- ja viestintätoimia, joiden perustana käytetään sen saamia kokemuksia ja joiden tavoitteena on parantaa EGR:n vaikuttavuutta ja varmistaa, että unionin kansalaiset ja työntekijät ovat tietoisia EGR:stä. Komissio esittää kahden vuoden välein maa- ja alakohtaisen kertomuksen EGR:n käytöstä.
4. Tämän asetuksen nojalla viestintätoimiin osoitetuilla resursseilla on lisäksi edistettävä unionin poliittisia prioriteetteja koskevaa toimielinten viestintää sikäli kuin ne liittyvät tämän asetuksen yleistavoitteisiin.
13 artikla
Rahoitustuen vahvistaminen
1. Komissio arvioi ja ehdottaa mahdollisimman nopeasti, 8 artiklan mukaisesti suoritetun arvioinnin perusteella ja ottaen erityisesti huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän sekä ehdotetut toimet ja arvioidut kustannukset, mahdollisen EGR:n rahoitustuen määrää, joka voidaan myöntää käytettävissä olevien varojen rajoissa. Määrä saa olla enintään 60 prosenttia 8 artiklan 5 kohdan h alakohdassa tarkoitetuista arvioiduista kokonaiskustannuksista.
2. Jos komissio toteaa 8 artiklan mukaisesti tehdyn arvioinnin perusteella, että tämän asetuksen mukaisen rahoitustuen edellytykset täyttyvät, se käynnistää 15 artiklassa säädetyn menettelyn viipymättä.
3. Jos komissio toteaa 8 artiklan mukaisesti tehdyn arvioinnin perusteella, etteivät tämän asetuksen mukaisen rahoitustuen edellytykset täyty, se ilmoittaa välittömästi asiasta hakijajäsenvaltiolle.
14 artikla
Menojen tukikelpoisuus
1. Menoihin voidaan myöntää EGR:n rahoitustukea hakemuksessa 8 artiklan 5 kohdan i alakohdan nojalla esitetyistä päivistä, joina kyseessä oleva jäsenvaltio alkaa tai sen on määrä alkaa tarjota yksilöllisiä palveluja kohteena oleville edunsaajille tai sille aiheutuu hallintomenoja EGR:n toteutuksesta 7 artiklan 1 ja 4 kohdan mukaisesti.
2. Avustusten osalta sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1303/2013 (8) 67 ja 68 artiklaa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1304/2013 (9) 14 artiklaa sekä komission näiden asetusten nojalla mahdollisesti antamia delegoituja säädöksiä.
15 artikla
Talousarviomenettely
1. EGR:n järjestelyt ovat toimielinten välisen sopimuksen 13 kohdan mukaisia.
2. EGR:ää koskevat määrärahat otetaan unionin yleiseen talousarvioon varauksena.
3. Yhtäältä komissio ja toisaalta Euroopan parlamentti ja neuvosto pyrkivät minimoimaan EGR:n varojen käyttöönottamiseen kuluvan ajan.
4. Kun komissio on todennut, että EGR:n rahoitustuen myöntämisen edellytykset täyttyvät, se tekee ehdotuksen sen käyttöönottamisesta. Päätöksen EGR:n käyttöönottamisesta tekevät Euroopan parlamentti ja neuvosto yhdessä kuukauden kuluessa siitä, kun asia on annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston tarkasteltavaksi. Neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä ja Euroopan parlamentti jäsentensä enemmistöllä sekä kolmella viidesosalla annetuista äänistä.
Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaisia budjettikohtia koskevan määrärahasiirtoehdotuksen. Erimielisyystapauksissa käynnistetään kolmikantamenettely.
EGR:ään liittyvät siirrot tehdään varainhoitoasetuksen 27 artiklan mukaisesti.
5. Samaan aikaan kun komissio tekee ehdotuksen päätökseksi EGR:n käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n käyttöönottamisesta.
6. Edellä olevan 4 kohdan mukaiseen ehdotukseen päätökseksi EGR:n käyttöönottamisesta on sisällyttävä
a)
8 artiklan 4 kohdan mukaisesti suoritettu arviointi sekä tiivistelmä arvioinnin perusteena olleista tiedoista;
b)
todisteet 4 ja 9 artiklassa säädettyjen kriteerien täyttymisestä; ja
c)
ehdotettujen määrien perusteet.
16 artikla
Rahoitustuen maksaminen ja käyttö
1. Kun 15 artiklan 5 kohdan mukainen päätös rahoitustuesta on tullut voimaan, komissio maksaa rahoitustuen kyseessä olevalle jäsenvaltiolle yhtenä 100 prosentin ennakkomaksuna periaatteessa 15 päivän kuluessa. Ennakkomaksu selvitetään, kun rahoitustuki päätetään 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rahoitustuki toteutetaan yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa varainhoitoasetuksen 59 artiklan mukaisesti.
3. Komissio määrittää rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset tekniset säännöt 15 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa rahoitustukea koskevassa päätöksessä.
4. Jäsenvaltion on toteutettava 7 artiklassa vahvistetut tukikelpoiset toimet mahdollisimman pian ja viimeistään 24 kuukauden kuluttua 8 artiklan 1 kohdan mukaisesta hakemuksen jättämispäivästä.
Jäsenvaltio voi päättää lykätä tukikelpoisten toimien aloituspäivää enintään kolmella kuukaudella hakemuksen jättämispäivästä. Jos täytäntöönpanoa lykätään, tukikelpoiset toimet on toteutettava 24 kuukauden kuluessa jäsenvaltion hakemuksessa ilmoittamasta aloituspäivästä.
Jos edunsaaja aloittaa kaksivuotisen tai pitemmän koulutuksen, tämän koulutuksen maksut voidaan sisällyttää EGR-yhteisrahoitukseen siihen päivämäärään asti, jona 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu loppukertomus on määrä toimittaa, edellyttäen että asiaankuuluvat maksut on maksettu ennen mainittua päivämäärää.
5. Kun kyseessä oleva jäsenvaltio toteuttaa yksilöllisten palvelujen pakettiin kuuluvia toimia, se voi toimittaa komissiolle ehdotuksen pakettiin sisältyvien toimien muuttamiseksi siten, että siihen lisätään muita 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdassa lueteltuja tukikelpoisia toimia, edellyttäen että tällaiset muutokset ovat asianmukaisesti perusteltuja eivätkä johda 15 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun rahoitustuen ylittymiseen. Komissio arvioi ehdotetut muutokset, ja jos se katsoo niiden olevan hyväksyttävissä, ilmoittaa asiasta jäsenvaltiolle.
6. Edellä olevan 7 artiklan 4 kohdan mukaiset menot ovat tukikelpoisia loppukertomuksen jättämisen määräaikaan saakka.
17 artikla
Euron käyttö
Tämän asetuksen mukaisissa hakemuksissa, rahoitustukea koskevissa päätöksissä ja kertomuksissa sekä kaikissa muissa asiaan liittyvissä asiakirjoissa kaikki määrät ilmaistaan euroina.
18 artikla
Loppukertomus ja tuen päättäminen
1. Kyseessä olevan jäsenvaltion on viimeistään kuuden kuukauden kuluttua 16 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun määräajan päättymisestä toimitettava komissiolle rahoitustuen käytöstä loppukertomus, jossa annetaan seuraavat tiedot:
a)
toimien tyyppi ja tärkeimmät tulokset:
b)
toimenpidepakettia jäsenvaltiossa toteuttavien elinten nimet;
c)
luonnehdinta kohteena olevista edunsaajista ja heidän työllisyystilanteestaan;
d)
onko yritys, mikroyrityksiä ja pk-yrityksiä lukuun ottamatta, saanut valtiontukea tai aikaisempaa rahoitusta unionin koheesio- tai rakennerahastoista viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana;
e)
selvitys, jossa perustellaan menot ja osoitetaan mahdollisuuksien mukaan toimien täydentävyys Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoittamien toimien kanssa.
Edunsaajia koskevat tiedot on mahdollisuuksien mukaan eriteltävä sukupuolen mukaan.
2. Komissio päättää rahoitustuen viimeistään kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun se on saanut kaikki 1 kohdassa vaaditut tiedot, määrittämällä EGR:n rahoitustuen lopullisen määrän ja kyseessä olevan jäsenvaltion maksettavaksi mahdollisesti jäävän määrän 22 artiklan mukaisesti.
19 artikla
Kaksivuotiskertomus
1. Komissio esittää viimeistään 1 päivänä elokuuta 2015 ja kahden vuoden välein sen jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän asetuksen ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 mukaisista kahtena edellisenä vuonna toteutetuista toimista kertomuksen, jossa tarkastellaan kattavasti sekä toimien määrää että niiden laatua. Kertomuksessa käsitellään pääasiassa EGR:n avulla saatuja tuloksia, ja siinä on oltava tiedot jätetyistä hakemuksista, tehdyistä päätöksistä ja rahoitetuista toimista, mukaan luettuina jäsenvaltiokohtaiset tilastotiedot tukea saaneiden edunsaajien uudelleenintegroitumisasteesta ja tällaisten toimien täydentävyys muista unionin rahastoista, erityisesti ESR:stä, rahoitettujen toimien kanssa, ja tiedot myönnetyn rahoitustuen päättämisestä. Siinä olisi oltava tiedot myös niistä hakemuksista, jotka on hylätty tai joita on supistettu riittämättömien määrärahojen vuoksi tai siksi, että ne eivät ole olleet tukikelpoisia.
2. Kertomus toimitetaan tiedoksi Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja työmarkkinaosapuolille.
20 artikla
Arviointi
1. Komissio toteuttaa oma-aloitteisesti ja läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
a)
viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2017 väliarvioinnin saavutettujen tulosten vaikuttavuudesta ja kestävyydestä;
b)
viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021 jälkiarvioinnin, johon osallistuu ulkopuolisia asiantuntijoita, EGR:n vaikutusten ja sen tuoman lisäarvon mittaamiseksi.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen arviointien tulokset toimitetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja työmarkkinaosapuolille. Arvioinneissa esitetyt suositukset olisi otettava huomioon suunniteltaessa uusia ohjelmia työllisyyden ja sosiaaliasioiden alalla.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin arviointeihin on sisällytettävä tiedot hakemusten lukumäärästä, ja niiden on katettava EGR:n tulokset maa- ja alakohtaisesti, jotta voidaan arvioida, saavuttaako EGR ne, joille se on tarkoitettu.
21 artikla
Hallinnointi ja varainhoidon valvonta
1. Rajoittamatta komissiolle kuuluvaa vastuuta unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta jäsenvaltioiden on oltava ensisijaisesti vastuussa EGR:n tukemien toimien hallinnoinnista ja toimien varainhoidon valvonnasta. Tätä varten niiden toteuttamiin toimenpiteisiin on kuuluttava seuraavat:
a)
tarkastetaan, että hallinnointi- ja valvontajärjestelyt on perustettu ja että niitä toteutetaan tavalla, jolla varmistetaan, että unionin varoja käytetään tehokkaasti ja oikein moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti;
b)
tarkastetaan, että rahoitetut toimet on toteutettu asianmukaisesti;
c)
varmistetaan, että rahoitetut menot perustuvat todennettaviin tositteisiin ja että ne ovat lailliset ja säännönmukaiset;
d)
estetään, todetaan ja korjataan sääntöjenvastaisuudet, kuten asetuksen (EU, Euratom) N:o 1303/2013 122 artiklassa säädetään, ja peritään takaisin aiheettomasti maksetut rahamäärät viivästyskorkoineen. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista sääntöjenvastaisuuksista komissiolle ja tiedotettava sille niistä johtuvien hallinnollisten ja oikeudellisten menettelyjen etenemisestä.
2. Jäsenvaltioiden on nimettävä elimiä, jotka vastaavat EGR:stä tuettujen toimien hallinnoinnista ja valvonnasta varainhoitoasetuksen 59 artiklan 3 kohdan ja asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1303/2013 vahvistettujen perusteiden ja menettelyjen mukaisesti. Näiden nimettyjen elinten on toimitettava komissiolle varainhoitoasetuksen 59 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut tiedot rahoitustuen käytöstä, kun ne jättävät tämän asetuksen 18 artiklassa tarkoitetun loppukertomuksen.
3. Jäsenvaltioiden on tehtävä vaaditut rahoitukselliset korjaukset, jos on todettu sääntöjenvastaisuus. Jäsenvaltioiden tekemien korjausten on koostuttava unionin tuen peruuttamisesta kokonaan tai osittain. Jäsenvaltioiden on perittävä takaisin kaikki todetun sääntöjenvastaisuuden vuoksi aiheettomasti maksetut rahamäärät, maksettava ne takaisin komissiolle ja, jos asianomainen jäsenvaltio ei maksa rahamäärää takaisin sallitussa ajassa, maksettava viivästyskorko.
4. Komissio ryhtyy unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta vastuullisena kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin tarkastaakseen, että rahoitetut toimet on toteutettu moitteettoman ja tehokkaan varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Hakijajäsenvaltion velvollisuus on varmistaa, että sillä on kitkattomasti toimivat hallinnointi- ja valvontajärjestelmät. Komissio varmistuu siitä, että tällaiset järjestelmät ovat todella olemassa.
Rajoittamatta tilintarkastustuomioistuimen valtuuksia tai jäsenvaltion kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti suorittamia tarkastuksia komission virkamiehet tai muut sen palveluksessa olevat voivat tätä tarkoitusta varten kohdistaa EGR:stä rahoitettuihin toimiin vähintään yhden työpäivän varoitusajalla paikalla tehtäviä tarkastuksia, otantatarkastukset mukaan luettuina. Komissio ilmoittaa asiasta hakijajäsenvaltiolle saadakseen kaiken tarvittavan avun. Asianomaisen jäsenvaltion virkamiehet tai muut sen palveluksessa olevat voivat osallistua tällaisiin tarkastuksiin.
5. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki aiheutuneita menoja koskevat tositteet säilytetään komission ja tilintarkastustuomioistuimen saatavilla kolmen vuoden ajan sen jälkeen, kun EGR:ltä saadun rahoitustuen tilit on päätetty.
22 artikla
Rahoitustuen takaisinmaksu
1. Tapauksissa, joissa toimen toteutuneet kustannukset ovat vähäisemmät kuin arvioitu määrä, joka on ilmoitettu 15 artiklan mukaisesti, komissio antaa päätöksen täytäntöönpanosäädöksen muodossa vaatiakseen kyseessä olevaa jäsenvaltiota maksamaan takaisin vastaavan määrän saadusta rahoitustuesta.
2. Jos kyseessä oleva jäsenvaltio ei noudata velvollisuuksia, jotka on ilmoitettu rahoitustukea koskevassa päätöksessä, komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin eli antaa päätöksen täytäntöönpanosäädöksen muodossa vaatiakseen kyseistä jäsenvaltiota maksamaan takaisin kaiken saadun rahoitustuen tai osan siitä.
3. Ennen 1 tai 2 kohdan mukaisen päätöksen antamista komissio tutkii tapauksen asianmukaisesti ja etenkin myöntää kyseessä olevalle jäsenvaltiolle määräajan, jonka kuluessa se voi esittää huomautuksensa.
4. Jos komissio toteaa tarpeelliset tarkastukset loppuun saatettuaan, että jäsenvaltio ei noudata sille 21 artiklan 1 kohdan nojalla kuuluvia velvollisuuksia, se päättää, jos sopimukseen ei ole päästy eikä jäsenvaltio ole tehnyt korjauksia komission asettamassa määräajassa, ja ottaen huomioon jäsenvaltion mahdollisesti esittämät huomautukset, kolmen kuukauden kuluessa 3 kohdassa tarkoitetun määräajan päättymisestä vaadittujen rahoituksellisten korjausten tekemisestä peruuttamalla kaiken asianomaiselle toimelle EGR:stä annetun tuen tai osan siitä. Mahdollinen havaitun sääntöjenvastaisuuden tuloksena aiheettomasti maksettu rahamäärä peritään takaisin ja, jos hakijajäsenvaltio ei maksa kyseistä rahamäärää takaisin sallitussa ajassa, siitä on maksettava viivästyskorko.
23 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY) N:o 1927/2006 1 päivästä tammikuuta 2014.
Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, asetusta sovelletaan edelleen hakemuksiin, jotka on jätetty viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013.
24 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan kaikkiin 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana jätettyihin hakemuksiin.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 2013.