NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 99/2013
ze dne 15. ledna 2013
o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017
(Text s významem pro EHP a Švýcarsko)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Spolehlivé empirické údaje a statistiky mají zcela zásadní význam pro měření dosaženého pokroku a vyhodnocení účinnosti politik a programů Unie, především v souvislosti se strategií Evropa 2020 popsanou ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010„Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“).
(2)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2) by měl být vytvořen evropský statistický program (dále jen „víceletý program“), který by stanovil rámec pro financování akcí Unie.
(3)
Podle nařízení (ES) č. 223/2009 by měl víceletý program poskytnout rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu nepřekračující pět let. Měl by stanovit priority, které se týkají potřeb informací pro účely provádění činností Unie. Tyto potřeby by měly být posuzovány s ohledem na zdroje, které jsou na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni potřebné k poskytnutí požadovaných statistik, a rovněž s ohledem na zatížení respondentů a na náklady, které v této souvislosti respondentům vzniknou, se zvláštním zřetelem na efektivnost nákladů.
(4)
Evropská statistika by měla být v legislativním rámci víceletého programu vyvíjena, vypracovávána a šířena v úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému (dále jen „ESS“) mezi statistickým úřadem Unie, kterým je Komise (Eurostat), národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány určenými členskými státy (3) (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“). Pro poskytování spolehlivých a vysoce kvalitních statistických údajů má zásadní význam profesionální nezávislost národních statistických úřadů a Komise (Eurostatu).
(5)
Pro zvýšení kvality evropské statistiky je zcela zásadní užší spolupráce mezi Komisí (Eurostatem) a národními statistickými úřady. Tato užší spolupráce by se měla zaměřit zejména na zajištění další odborné přípravy v oblasti statistických metod a souvisejících záležitostí, na rozvoj a šíření stávajících osvědčených postupů v rámci ESS a na výměnu zaměstnanců mezi členskými státy a Komisí (Eurostatem).
(6)
Provádění víceletého programu je příležitostí k vytváření harmonizované evropské statistiky s cílem přispívat k vývoji, vypracovávání a šíření společných, srovnatelných a spolehlivých statistických informací na úrovni Unie.
(7)
Vysoce kvalitní statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v rámci víceletého programu jsou zásadní pro rozhodování na základě fakt, měly by být včas k dispozici a měly by přispívat k provádění politik Unie, uvedených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a strategii Evropa 2020, a k provádění dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010-2014, totiž posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna klimatu, reformovaná zemědělská politika, růst a sociální soudržnost, rovnost pohlaví, Evropa občanů a globalizace. Měly by být podporovány prostřednictvím akcí, jež jsou financovány v rámci víceletého programu v případech, kdy Unie může být zdrojem jasné přidané hodnoty, a jejichž cílem je to, aby byly na stejnou úroveň postaveny hospodářské, sociální a environmentální ukazatele.
(8)
Při vymezování oblastí statistiky, které mají být rozvíjeny, je nutné přihlížet k cílům stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ze dne 6. července 2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech (4), které se týkají rozvoje nových modulů environmentálních hospodářských účtů.
(9)
Mimoto by měly statistické studie věnovat zvláštní pozornost dopadům programů fiskální konsolidace na pracující a na ostatní občany. Statistické údaje by měly být shromažďovány tak, aby byl zřetelný vývoj v jednotlivých členských státech, například vývoj nezaměstnanosti, výše plateb sociálních transferů a jejich změny, počet a kvalita pracovních míst, pracovní mobilita uvnitř členských států, v Unii a mezi Unií a třetími zeměmi a související sociogeografické změny ve struktuře příjmů a odborné přípravě.
(10)
V posledních letech čelí ESS řadě výzev. Zaprvé, nedostatek vysoce kvalitních vnitrostátních statistik může mít neblahé důsledky pro členské státy i celou Unii. Soustavně přesné a vysoce kvalitní vnitrostátní statistiky vypracované profesionálně nezávislými národními statistickými úřady jsou proto nezbytně nutné pro tvorbu politiky jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, zejména v souvislosti s mechanismy dohledu v eurozóně.
(11)
Zadruhé, soustavně roste poptávka po evropské statistice a tato tendence se v budoucnosti pravděpodobně nezmění. Hospodářská globalizace představuje zvláštní výzvu, která vyžaduje vývoj nových metod měření globálních hodnotových řetězců mezinárodně koordinovaným způsobem, a tím dává k dispozici přesnější údaje o hospodářském růstu a vytváření pracovních míst.
(12)
Zatřetí, povaha potřeb se neustále mění, a proto je zapotřebí více součinnosti mezi statistickými oblastmi.
(13)
Začtvrté, pokud budou dostupné údaje vhodným způsobem členěny, bude snazší sledovat účinky hospodářské a finanční krize a dopad prováděných politik na občany, včetně těch nejzranitelnějších.
(14)
Zapáté, povaha statistik se změnila. Statistiky již nejsou pouze jedním ze zdrojů informací pro účely tvorby politik, nýbrž přímo těžištěm rozhodovacího procesu. Rozhodování založené na faktech vyžaduje statistiku, která splňuje vysoká kritéria kvality spojená s konkrétními účely, jimž slouží, a je stále více zapotřebí komplexních vícerozměrných statistik, které poskytují podklady pro smíšené oblasti politiky. S cílem správně reagovat na požadavky tvorby politik je nutné mít tam, kde je to vhodné, údaje rozčleněné podle pohlaví.
(15)
Zašesté, na trhu s informacemi se objevují nové subjekty, z nichž některé poskytují informace téměř okamžitě, a prioritou ESS proto bude vysoká kvalita zahrnující včasnost.
(16)
Zasedmé, situaci dále komplikují rozpočtová omezení na vnitrostátní i unijní úrovni a nutnost dále snižovat zátěž podniků a občanů.
(17)
Sdělení Komise ze dne 10. srpna 2009 o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí a strategie ESS pro jeho provádění se vyslovuje ke všem těmto sedmi výzvám tím, že se zaměřují na přepracování způsobů práce v rámci ESS, aby se zvýšila jeho účinnost a flexibilita. Provádění vedeného sdělení tvoří jádro víceletého programu v rámci společné strategie ESS.
(18)
Aby byla zajištěna ucelená a kvalitní správa při vývoji, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení, měly by národní statistické úřady a Komise (Eurostat) přijmout veškerá nutná opatření, aby byla zachována důvěra veřejnosti ve statistiky a aby bylo umožněno důslednější prosazování platného Kodexu evropské statistiky a sdělení Komise ze dne 15. dubna 2011 nazvaného „Robustnější řízení kvality evropské statistiky“, při dodržení zásad stanovených v uvedených dokumentech.
(19)
S cílem lépe sladit omezené zdroje dostupné vnitrostátním a unijním orgánům vypracovávajícím evropské statistiky s rostoucí poptávkou po statistikách by příprava ročních statistických pracovních programů Komise, v nichž je tento víceletý program rozpracován, měla zahrnovat soustavný a důkladný přezkum statistických priorit, které omezí méně důležité požadavky a zjednoduší stávající procesy a zároveň zvýší spolehlivost a zachovají vysoce kvalitní normy oficiálních statistik. V úvahu je třeba vzít rovněž zatížení respondentů, ať už podniků, ústředních, regionálních nebo místních vládních institucí, domácností nebo jednotlivců. Tento proces by měl probíhat v úzké spolupráci s uživateli i tvůrci evropské statistiky.
(20)
V této souvislosti by mělo být zajištěno přiměřené sdílení finanční zátěže mezi rozpočtem Unie a rozpočty členských států. Navíc k přídělu finančních prostředků stanovenému tímto nařízením by vnitrostátní statistické orgány tudíž měly obdržet odpovídající financování na vnitrostátní úrovni na provádění jednotlivých statistických akcí, o nichž bude rozhodnuto pro účely provádění víceletého programu.
(21)
S ohledem na zátěž spojenou s dodržováním předpisů, zejména v případě menších členských států, by Komise (Eurostat) měla být schopna členským státům poskytovat technickou podporu i odborné zkušenosti a být jim nápomocna při odstraňování omezení výzkumu i hlavních metodických překážek s cílem zajistit dodržování předpisů a poskytování vysoce kvalitních údajů.
(22)
Finanční krytí víceletého programu by rovněž mělo být vyčleněno tak, aby pokrylo náklady na zlepšení postupů vytváření vysoce kvalitní evropské statistiky, na kapacity k tomu potřebné a na potřeby odborného vzdělávání statistiků v členských státech.
(23)
Finanční příspěvky Unie by měly být použity na podporu vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení. Měly by mít podobu grantů, veřejných zakázek a jiných intervencí, které jsou zapotřebí pro dosažení cílů víceletého programu. Hlavní metodou, jak zjednodušit grantové řízení, by mělo být používání paušálních částek.
(24)
Podle článku 15 nařízení (ES) č. 223/2009 by měla být vytvořena odpovídající finanční struktura na podporu sítí spolupráce.
(25)
Mělo by být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti zemí Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země EHP/ESVO“), a Švýcarska. Rovněž by mělo být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti jiných zemí, zejména zemí sousedících s Unií, zemí, které požádaly o členství v Unii, kandidátských zemí a přistupujících zemí.
(26)
V souvislosti s prováděním víceletého programu by ve vhodných případech měla být podporována spolupráce s třetími zeměmi, které se víceletého programu neúčastní, s ohledem na veškeré související dohody nebo jakékoli plánované dohody mezi těmito zeměmi a Unií.
(27)
Aby byly roční pracovní programy přijaté Komisí k provádění víceletého programu považovány za rozhodnutí o financování podle čl. 84 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (5) (dále jen „finanční nařízení“), musí v nich být stanoveny sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celková částka. Rovněž musí obsahovat popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a indikativní harmonogram provádění. Je žádoucí, aby rovněž stanovily význam sledovaných cílů pro potřeby uživatelů a projektový plán. Pokud jde o granty, měly by obsahovat priority, základní kritéria hodnocení a maximální míru spolufinancování. Roční pracovní programy by měly rovněž obsahovat vhodné ukazatele pro sledování výsledků.
(28)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření víceletého programu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(29)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo vypracováno hodnocení ex ante, aby se víceletý program zaměřil na potřebu účinnosti a účelnosti při dosahování cílů a aby byla rozpočtová omezení zohledněna již od fáze koncipování víceletého programu. Hodnota a dopad opatření přijatých v rámci víceletého programu by měly být pravidelně sledovány a vyhodnocovány, a to i nezávislými externími hodnotiteli. Pro účely hodnocení víceletého programu byly formulovány měřitelné cíle a vyvinuty ukazatele.
(30)
Na rok 2013 stanoví toto nařízení pro víceletý program finanční krytí, který představuje pro rozpočtový orgán v ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6).
(31)
Kromě finančního krytí podle tohoto nařízení by měly jednotlivé statistické akce k provádění víceletého programu, včetně akcí v podobě dohody mezi vnitrostátními statistickými orgány a Komisí (Eurostatem), obdržet v nejvyšší možné míře náležité financování na vnitrostátní úrovni.
(32)
Základem pro vyčlenění finančních prostředků na víceletý program je posouzení dopadu tohoto nařízení, v němž budou uvedeny úspory pro Unii a členské státy. Úspory vzniknou zejména díky novým metodám vypracovávání evropské statistiky, které jsou výsledkem vývoje v oblasti informačních a komunikačních technologií.
(33)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(34)
S cílem zajistit kontinuitu statistických operací v rámci ESS pro celý kalendářní rok 2013 a za účelem právní jistoty by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení a být použitelné od 1. ledna 2013. Datum použitelnosti tohoto nařízení by mělo zejména odůvodnit odměňování smluvních pracovníků a veškeré činnosti vykonávané podle programu.
(35)
V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 byl návrh víceletého programu předložen k předchozímu posouzení Výboru pro ESS, Evropskému statistickému poradnímu výboru zřízenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES (7) a Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance zřízenému rozhodnutím Rady 2006/856/ES (8),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vytvoření evropského statistického programu
Vytváří se evropský statistický program na období let 2013 až 2017 (dále jen „program“).
Článek 2
Přidaná hodnota
Program představuje přidanou hodnotu spočívající v tom, že bude zaručeno, že se evropská statistika soustředí na informace nutné k navrhování, provádění, sledování a hodnocení politik Unie. Kromě toho přispívá k účinnému využívání zdrojů tím, že podporuje akce, které důležitým způsobem přispívají k vývoji, vypracovávání a šíření harmonizovaných, srovnatelných, spolehlivých, uživatelsky přívětivých a dostupných statistických informací na základě jednotných norem a společných kritérií kvality stanovených v platném Kodexu evropské statistiky (dále jen „Kodex“) přijatém Výborem pro ESS, zejména kritérií kvality, jimiž jsou relevance, přesnost a spolehlivost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost a soudržnost a srovnatelnost.
Článek 3
Oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví programový rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na období let 2013 až 2017, v souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009.
2. Program se nevztahuje na opatření stanovená programem modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (dále jen „program MEETS“), vytvořeným rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES (9), do ukončení programu MEETS dne 31. prosince 2013, ale zahrnuje cíle v oblasti statistiky podnikání a obchodu, které mají být podle plánu provedeny v období od roku 2014 do roku 2017.
Článek 4
Cíle
1. Obecným cílem programu je, aby byl evropský statistický systém (dále jen „ESS“) i nadále vůdčím poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o Evropě.
2. Vzhledem k dostupným zdrojům na vnitrostátní i unijní úrovni a k zatížení respondentů by měly statistické akce uskutečňované k provádění programu sledovat tyto specifické cíle:
- cíl 1: poskytovat včas statistické informace na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Unie s náležitým zohledněním priorit, při zachování rovnováhy mezi oblastmi hospodářství, sociálních věcí a životního prostředí a při uspokojování potřeb širokého okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a to hospodárným způsobem bez zbytečného překrývání činností,
- cíl 2: zavést nové metody vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a kvality,
- cíl 3: posilovat partnerství v rámci ESS i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik, a
- cíl 4: zajistit, aby statistiky byly poskytovány soustavně po celou dobu trvání programu, pokud tím nedojde k narušení mechanismu určování priorit ESS.
3. Obecné a specifické cíle uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou dále upřesněny v příloze společně s ukazateli užívanými pro monitorování provádění programu. V souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009 podléhá program podrobnému ročnímu plánování, jehož nedílnou součástí bude mechanismus stanovení priorit. Cílů programu je dosahováno v úzké a koordinované spolupráci v rámci ESS. Součástí programu je rozvoj vhodných nástrojů, jejichž výsledkem je zvýšení kvality a flexibility ESS a zvýšení jeho schopnosti uspokojovat včas potřeby uživatelů. Program rovněž propaguje vývoj spolehlivých ukazatelů schopných řešit výzvy 21. století, jimiž jsou měření environmentální udržitelnosti, kvality života a sociální soudržnosti a sledování hospodářské činnosti v terciárním sektoru a v sociální ekonomice.
Článek 5
Správa, nezávislost, transparentnost a kvalita statistiky
1. Evropská statistika je vytvářena profesionálně nezávislým a transparentním způsobem.
2. Program se provádí v souladu se zásadami Kodexu evropské statistiky s cílem vypracovávat a šířit vysoce kvalitní harmonizované a srovnatelné evropské statistiky v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009 a zaručit řádné fungování ESS jako celku. Národní statistické úřady a statistický úřad Unie (Komise (Eurostat)) zajišťují prostřednictvím své profesionální nezávislosti, aby byla evropská statistika v souladu s Kodexem.
3. Národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány určené členskými státy (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“) a Komise (Eurostat), které odpovídají za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky:
-
usilují o posílení institucionálního a organizačního prostředí, které podporuje koordinaci, účinnost a důvěryhodnost vnitrostátních statistických orgánů a Komise (Eurostat), jež vypracovávají a šíří evropskou statistiku,
-
kladou důraz na statistické zásady stanovené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009 a na potřeby uživatelů,
-
uspokojují potřeby institucionálních uživatelů Unie v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 a snaží se vyvíjet statistiky, které slouží širokému okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a
-
spolupracují se statistickými orgány na mezinárodní úrovni s cílem podporovat používání mezinárodních pojmů, klasifikací, metod a jiných standardů, a to zejména za účelem zvýšení soudržnosti a srovnatelnosti na celosvětové úrovni.
4. Každý členský stát zajišťuje, aby jeho procesy vytváření statistik byly standardizovány a v nejvyšší možné míře posíleny auditními mechanismy.
5. V zájmu transparentnosti zveřejňuje Komise (Eurostat) ve vhodných případech své hodnocení kvality vnitrostátních příspěvků k evropské statistice jako součást zpráv o kvalitě a sledování dodržování předpisů.
6. Komise (Eurostat) uváží, jakým způsobem zajistit, aby její publikace, a zejména ty dostupné na jejích internetových stránkách, byly pro neodbornou veřejnost srozumitelnější, dále umožní snadný přístup k úplným datovým řadám a používá intuitivní srovnávací grafy, aby byl zvýšen přínos pro občany. Pravidelné aktualizace Komise (Eurostatu) podle možností poskytnou informace o každém členském státě a nabídnou roční, měsíční datové řady a dlouhodobé datové řady, je-li to vhodné a je-li přínos vyšší než náklady vynaložené na shromažďování informací.
Článek 6
Stanovení statistických priorit
1. Program zajišťuje statistické iniciativy napomáhající rozvoji, provádění a sledování současných politik Unie a poskytuje statistickou podporu významným požadavkům plynoucím z nových politických iniciativ Unie.
2. Při přípravě ročních pracovních programů uvedených v článku 9 Komise zajišťuje, aby statistické priority byly řádně stanoveny a byly předmětem ročních přezkumů a zpráv. Roční pracovní programy usilují o to, aby byla evropská statistika vytvářena v rámci dostupných zdrojů na vnitrostátní a unijní úrovni. Cílem stanovení priorit je snížit náklady a zatížení vyplývající z nových statistických požadavků omezením statistických požadavků v dosavadních oblastech evropské statistiky a tyto priority jsou sledovány v úzké spolupráci s členskými státy.
3. Komise zajišťuje vývoj a uplatňování nástrojů ke každoročnímu přezkumu priorit statistických činností s cílem přispět ke snížení nákladů a zatížení poskytovatelů údajů a tvůrců statistik.
4. Pokud Komise navrhuje nové akce nebo provádí rozsáhlé změny stávajících statistik, řádně tyto akce nebo změny zdůvodní a poskytne informace s údaji od členských států o zatížení respondentů a nákladech na vypracovávání statistik v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 223/2009.
Článek 7
Financování
1. Finanční krytí Unie na provádění tohoto programu v roce 2013 se stanoví ve výši 57,3 milionů EUR, které připadají na programové období let 2007 až 2013.
2. Komise se vyzývá, aby do tří měsíců od přijetí víceletého finančního rámce na období let 2014 až 2020 předložila Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh, kterým se stanoví finanční příděl na období let 2014 až 2017.
3. Komise provádí finanční podporu Unie v souladu s finančním nařízením.
4. Komise při přijímání rozhodnutí o ročních rozpočtových prostředcích respektuje výsadní pravomoci rozpočtového orgánu.
Článek 8
Administrativní a technická pomoc
Finanční prostředky na program mohou pokrývat výdaje související s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením vyžadovanými k řízení programu a plnění jeho cílů; zejména se jedná o studie, setkání odborníků, výdaje spojené s náhradami pro statistické odborníky, informační a komunikační akce, výdaje na sítě IT, jež se soustředí na zpracování a výměnu informací, a o veškeré ostatní výdaje na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení programu. Z těchto prostředků lze rovněž financovat technickou pomoc a odborné poradenství poskytované členským státům, které v důsledku zvláštních okolností nejsou schopny vytvářet určité evropské statistiky nebo statistiky požadované kvality.
Článek 9
Roční pracovní programy
Komise k provádění programu přijímá roční pracovní programy, které splňují požadavky článku 17 nařízení (ES) č. 223/2009 a stanoví sledované cíle a očekávané výsledky, v souladu s obecnými a specifickými cíli uvedenými v čl. 4 odst. 1 a 2 tohoto nařízení. Každý roční pracovní program se pro informaci sdělí Evropskému parlamentu.
Článek 10
Druhy intervence
Finanční příspěvky Unie mohou mít formu grantů, veřejných zakázek nebo jakýchkoli jiných intervencí nutných pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2.
Článek 11
Způsobilé akce
1. Finanční příspěvky Unie podporují akce pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky nutné pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2. Přednost je dána akcím, které mají vysokou přidanou hodnotu pro Unii v souladu s článkem 2.
2. Finanční příspěvek na podporu sítí spolupráce v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 223/2009 může mít formu grantů na určitou akci a může pokrýt až 95 % způsobilých nákladů.
3. Ve vhodných případech lze udělovat provozní granty na fungování organizací uvedených v čl. 12 odst. 3, které nepřesáhnou 50 % způsobilých nákladů.
4. Jako příspěvek na výdaje vynaložené členskými státy při provádění akcí založených na sběru údajů lze vyplatit paušální částku za soubor údajů, v rámci kterého mají být Komisi předány úplné výsledky, až do maximální prahové hodnoty vymezené pro každý sběr údajů. Komise stanoví výši této částky s ohledem na složitost daného sběru údajů.
Článek 12
Způsobilí příjemci grantů
1. V souladu s čl. 128 odst. 1 druhým pododstavcem finančního nařízení lze vnitrostátním statistickým orgánům určeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 udělovat granty bez výzvy k předložení návrhů.
2. Sítě spolupráce mohou zahrnovat příjemce uvedené v odstavci 1 a jiné subjekty bez výzvy k předložení návrhů v souladu s čl. 128 odst. 1 finančního nařízení.
3. Provozní granty uvedené v čl. 11 odst. 3 lze udělovat organizacím, které splňují obě tato kritéria:
a)
jsou neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní činnosti je prosazování a podpora provádění Kodexu a zavádění nových metod vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a zlepšení kvality na úrovni Unie, a
b)
předložily Komisi uspokojivé údaje o svých členech, vnitřních pravidlech a zdrojích financování.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, soustavnými a účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět kontrolou dokumentů i inspekcemi na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádí ve vhodných případech kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol a inspekcí na místě.
Článek 14
Účast třetích zemí v programu
Programu se mohou účastnit:
a)
země EHP/ESVO v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru;
b)
Švýcarsko, v souladu s podmínkami stanovenými Dohodou ze dne 26. října 2004 mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky (11), a
c)
země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, země, které požádaly o členství v Unii, kandidátské země, přistupující země a země západního Balkánu začleněné do procesu stabilizace a přidružení, a to v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách s těmito zeměmi, které stanoví obecné zásady jejich účasti v programech Unie.
Článek 15
Hodnocení a přezkum programu
1. Po konzultaci s Výborem pro ESS předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2015 průběžnou zprávu o pokroku v provádění programu.
2. Na základě průběžné zprávy o pokroku uvedené v odstavci 1 může Komise nejpozději 31. prosince 2016 a po konzultaci s Výborem pro ESS předložit Evropskému parlamentu a Radě návrh na prodloužení programu na období let 2018 až 2020, přičemž musí být zajištěn soulad s víceletým finančním rámcem na období let 2014 až 2020.
3. Do 31. prosince 2018 Komise po konzultaci s Výborem pro ESS a s Evropským statistickým poradním výborem předloží Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou hodnotící zprávu o provádění programu.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 99/2013,
annettu 15 päivänä tammikuuta 2013,
Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013-2017
(ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan 1 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Luotettavat empiiriset tiedot ja tilastot ovat ehdottoman välttämättömiä unionin politiikan ja ohjelmien edistymisen mittaamisessa ja niiden tuloksellisuuden arvioimisessa erityisesti Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä, joka esitettiin komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”.
(2)
Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (2) mukaisesti olisi perustettava monivuotinen Euroopan tilasto-ohjelma, jäljempänä ’monivuotinen ohjelma’, jossa vahvistetaan unionin toimien rahoittamista koskevat puitteet.
(3)
Asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaan monivuotisessa ohjelmassa esitetään Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevat puitteet sekä suunniteltujen toimien pääasialliset alat ja tavoitteet enintään viiden vuoden ajaksi. Siinä olisi vahvistettava prioriteetit unionin toiminnassa tarvittavien tietojen osalta. Tarpeita olisi punnittava suhteessa resursseihin, joita tarvittavien tilastojen toimittaminen edellyttää unionin ja kansallisella tasolla, sekä vastausrasitteeseen ja vastaajalle aiheutuviin kustannuksiin kiinnittäen erityistä huomiota kustannustehokkuuteen.
(4)
Euroopan tilastojen kehittäminen, tuottaminen ja levittäminen olisi toteutettava monivuotisen ohjelman oikeudellisen kehyksen puitteissa Euroopan tilastojärjestelmässä (ESS) unionin tilastoviranomaisen - eli komission (Eurostat) - ja kansallisten tilastolaitosten ja muiden jäsenvaltioiden nimeämien kansallisten, jäljempänä yhdessä ’kansalliset tilastoviranomaiset’, tiiviillä ja koordinoidulla yhteistyöllä (3). Sekä kansallisten tilastolaitosten että komission (Eurostat) ammatillinen riippumattomuus on keskeisen tärkeää luotettavan ja korkealaatuisen tilastotiedon saamiseksi.
(5)
Komission (Eurostat) ja kansallisten tilastolaitosten välinen tiiviimpi yhteistyö on ehdottoman välttämätöntä Euroopan tilastojen laadun parantamiseksi. Tällaisessa tiiviimmässä yhteistyössä olisi keskityttävä erityisesti tilastoalaa ja siihen liittyviä asioita koskevan metodologisen koulutuksen lisäämiseen, ESS:n nykyisten hyvien käytäntöjen kehittämiseen ja levittämiseen sekä jäsenvaltioiden ja komission (Eurostat) väliseen henkilöstövaihtoon.
(6)
Monivuotisen ohjelman täytäntöönpano tarjoaa tilaisuuden yhdenmukaistettujen Euroopan tilastojen tuottamiseen ja edistää niin yhteisten, vertailukelpoisten ja luotettavien tilastotietojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä unionin tasolla.
(7)
Monivuotisessa ohjelmassa kehitetyt, tuotetut ja levitetyt korkealaatuiset tilastot ovat ratkaisevan tärkeitä näyttöön perustuvalle päätöksenteolle. Niiden olisi oltava saatavilla oikea-aikaisesti, niillä olisi myötävaikutettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Eurooppa 2020 -strategiassa esitettyjen unionin politiikkojen ja muiden komission strategisiin painopistealueisiin vuosina 2010-2014 kuuluvien politiikkojen (vahvistettu ja yhdennetty talouden ohjaus ja hallinta, ilmastonmuutos, uudistettu maatalouspolitiikka, kasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, sukupuolten tasa-arvo, kansalaisten Eurooppa ja globalisaatio) täytäntöönpanoon. Niitä olisi edistettävä monivuotisesta ohjelmasta rahoitettavilla toimilla, joissa unioni voi tuoda selvää lisäarvoa ja joilla pyritään varmistamaan, että taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöindikaattoreita käsitellään yhdenvertaisesti.
(8)
Kehitettävien tilastoalueiden määrittelyssä olisi otettava huomioon Euroopan ympäristötilinpidosta 6 päivänä heinäkuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 691/2011 (4) tavoitteet, jotka koskevat uusien ympäristötilinpitomoduulien kehittämistä.
(9)
Lisäksi tilastollisissa tutkimuksissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota julkisen talouden vakauttamisohjelmien vaikutuksiin työntekijöihin ja muihin kansalaisiin. Tilastotietoja olisi kerättävä siten, että niissä näkyy yksittäisissä jäsenvaltioissa tapahtunut kehitys sellaisissa kysymyksissä kuin työttömyys, sosiaalisten tulonsiirtojen määrä ja muutokset, työpaikkojen määrä ja laatu, työvoiman liikkuvuus jäsenvaltioiden sisällä ja unionissa sekä unionin ja kolmansien maiden välillä sekä tähän liittyvät yhteiskunnallis-maantieteelliset muutokset palkkarakenteessa ja koulutustoimissa.
(10)
Viime vuosina ESS:llä on ollut useita haasteita. Ensinnäkin korkealaatuisten kansallisten tilastojen puutteella voi olla haitallisia vaikutuksia jäsenvaltioihin ja unioniin yleensä. Ammatillisesti riippumattomien kansallisten tilastolaitosten tuottamat johdonmukaiset, tarkat ja korkealaatuiset tilastot ovat sen vuoksi ehdottoman tarpeellisia päätöksentekoa varten sekä kansallisella että unionin tasolla ja erityisesti euroalueen valvontamekanismien yhteydessä.
(11)
Toiseksi Euroopan tilastojen tarve on kasvanut jatkuvasti, ja on epätodennäköistä, että kehityksen suunta muuttuu tulevaisuudessa. Talouden globalisaatio on erityinen haaste, joka edellyttää uusien tapojen kehittämistä globaalien arvoketjujen mittaamiseksi kansainvälisesti yhteensovitetulla tavalla, jotta talouskasvusta ja työpaikkojen luomisesta saadaan parempi käsitys.
(12)
Kolmanneksi tarpeet muuttuvat jatkuvasti, ja se edellyttää enemmän synergiaa tilastoalojen välillä.
(13)
Neljänneksi tietojen jaottelu asianmukaisesti voi helpottaa kansalaisiin, myös muita heikommassa asemassa oleviin kansalaisiin, talous- ja rahoituskriisin ja sovellettujen politiikkojen johdosta kohdistuneiden vaikutusten seuraamista.
(14)
Viidenneksi tilastojen luonne on muuttunut. Ne eivät enää ole vain yksi päätöksenteon tiedonlähteistä, vaan ne kuuluvat päätöksentekoprosessin keskiöön. Näyttöön perustuva päätöksenteko edellyttää tilastoja, jotka täyttävät niiden erityistarkoituksiin liittyvät laatuvaatimukset. Myös useampia politiikanaloja tukevien monimuotoisten ja moniulotteisten tilastojen tarve kasvaa. Jotta päätöksentekoa koskeviin vaatimuksiin voidaan vastata asianmukaisesti, tarvittaessa olisi oltava saatavilla sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja.
(15)
Kuudenneksi uusien toimijoiden - mukaan lukien ne, jotka tarjoavat tietoa lähes reaaliajassa - ilmestyminen tietopalvelumarkkinoille tarkoittaa sitä, että ESS:n ensisijainen tavoite tulevaisuudessa on korkea laatu, johon kuuluu ajantasaisuus.
(16)
Seitsemänneksi talousarvioon liittyvät rajoitukset sekä kansallisella että unionin tasolla ja tarve keventää edelleen yrityksille ja kansalaisille aiheutuvaa rasitetta tekevät tilanteesta vielä haastavamman.
(17)
Komission 10 päivänä elokuuta 2009 antamassa tiedonannossa ”EU:n tilastojen uusi tuotantotapa: visio tulevalle vuosikymmenelle” ja ESS:n strategiassa sen täytäntöönpanemiseksi käsitellään kaikkia näitä seitsemää haastetta ja pyrkimällä muokkaamaan ESS:n työskentelytapaa tehokkaammaksi ja joustavammaksi. Kyseisen tiedonannon täytäntöönpano on monivuotisen ohjelman keskeisin osa ESS:n yhteisen strategian puitteissa.
(18)
Jotta tämän asetuksen mukaisten Euroopan tilastojen kehittämisessä, tuottamisessa ja levittämisessä voidaan varmistaa luotettavuus ja laadunhallinta, kansallisten tilastolaitosten ja komission (Eurostat) olisi toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotta yleinen luottamus tilastoja kohtaan säilyy ja jotta voidaan soveltaa tiukemmin voimassa olevia Euroopan tilastoja koskevia käytännesääntöjä ja komission 15 päivänä huhtikuuta 2011 antamaa tiedonantoa ”Eurooppalaisten tilastojen laadunhallinnan tehostaminen” sekä noudattaa niissä esitettyjä periaatteita.
(19)
Euroopan tilastojen tuottamiseen käytettävissä olevien kansallisten ja eurooppalaisten tuottajien rajallisten resurssien ja tilastojen kasvavan tarpeen sovittamiseksi paremmin yhteen valmisteltaessa komission vuotuisia tilastoja koskevia työohjelmia - joissa monivuotinen ohjelma esitetään tarkemmin - olisi tarkasteltava järjestelmällisesti ja perusteellisesti tilastoihin liittyviä prioriteetteja, jotta vähemmän tärkeitä vaatimuksia voidaan poistaa ja olemassa olevia prosesseja yksinkertaistaa parantaen kuitenkin samalla virallisten tilastojen luotettavuutta ja säilyttäen niiden korkeat laatustandardit. Myös vastaajille aiheutuva rasite olisi otettava huomioon, olivatpa vastaajat yrityksiä, keskus-, alue- tai paikallishallinnon yksiköitä, kotitalouksia tai yksityishenkilöitä. Prosessi olisi toteutettava tiiviissä yhteistyössä Euroopan tilastojen käyttäjien ja tuottajien kanssa.
(20)
Tältä osin taloudellinen taakka olisi jaettava kohtuullisesti unionin ja jäsenvaltioiden kesken. Tällä asetuksella kohdennettujen määrärahojen lisäksi kansallisten tilastoviranomaisten olisi tämän vuoksi saatava kansallisella tasolla käyttöönsä asianmukaiset määrärahat, jotta ne voivat toteuttaa yksittäiset tilastotoimet monivuotisen ohjelman täytäntöönpanemiseksi.
(21)
Koska vaatimusten noudattaminen muodostaa rasitteen etenkin pienemmille jäsenvaltioille, komission (Eurostat) olisi noudattamisen ja korkealaatuisten tietojen tuottamisen varmistamiseksi voitava tarjota jäsenvaltioille teknistä tukea ja asiantuntemusta tutkimukseen liittyvien ja merkittävien metodologisten ongelmien ratkaisemiseksi.
(22)
Monivuotisen ohjelman määrärahat olisi myös jaettava siten, että katetaan kulut, jotka aiheutuvat korkealaatuisten Euroopan tilastojen tuottamisprosessin ja siinä tarvittavien valmiuksien parantamisesta sekä jäsenvaltioiden tilastotieteilijöiden koulutustarpeista.
(23)
Unionin rahoituksella olisi tuettava tässä asetuksessa vahvistettuja Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevia toimia. Unionin rahoitusta olisi myönnettävä avustuksina, julkisia hankintoja koskevina sopimuksina tai muuna tukena, joka on tarpeen monivuotisen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Tässä yhteydessä kertakorvausten käytön olisi oltava pääasiallinen tapa yksinkertaistaa avustusten hallinnointia.
(24)
Asetuksen (EY) N:o 223/2009 15 artiklan mukaisesti yhteistyöverkostojen tukemiseksi olisi luotava soveltuva rahoitusrakenne.
(25)
Olisi säädettävä Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton maiden, jäljempänä ’EFTAn ETA-maat’, ja Sveitsin mahdollisuudesta osallistua monivuotiseen ohjelmaan. Lisäksi olisi säädettävä siitä, että monivuotiseen ohjelmaan voivat osallistua myös muut maat, etenkin unionin naapurimaat, unionin jäsenyyttä hakeneet maat sekä ehdokasmaat ja unioniin liittymässä olevat maat.
(26)
Monivuotisen ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä olisi tarvittaessa edistettävä yhteistyötä ohjelmaan osallistumattomien kolmansien maiden kanssa ottaen huomioon mahdolliset asiaan liittyvät tai kaavaillut sopimukset näiden maiden ja unionin välillä.
(27)
Jotta komission hyväksymiä monivuotisen ohjelman täytäntöönpanoon liittyviä vuotuisia työohjelmia voidaan pitää unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (5), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 84 artiklan 3 kohdan mukaisina rahoituspäätöksinä, niissä on vahvistettava saavutettavat tavoitteet, odotetut tulokset, toteuttamistapa ja kokonaismäärä. Työohjelmiin on lisäksi sisällyttävä kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimelle osoitetusta määrästä ja ohjeellinen toteuttamisaikataulu. On toivottavaa, että työohjelmissa myös esitetään tavoitteiden merkitys käyttäjien tarpeiden kannalta ja hankesuunnitelma. Avustusten osalta niissä olisi mainittava prioriteetit, keskeiset arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäisosuus. Vuotuisten työohjelmien olisi myös sisällettävä soveltuvat indikaattorit tulosten seurantaa varten.
(28)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on monivuotisen Euroopan tilasto-ohjelman perustaminen, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(29)
Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti on suoritettu ennakkoarviointi sen varmistamiseksi, että monivuotisessa ohjelmassa keskitytään saavuttamaan sen tavoitteet vaikuttavasti ja tehokkaasti ja että ohjelmaan sisällytetään talousarvioon liittyvät rajoitukset jo sen suunnitteluvaiheessa. Ohjelman perusteella toteutettujen toimenpiteiden merkitystä ja vaikutuksia olisi seurattava ja arvioitava säännöllisin väliajoin, myös käyttämällä riippumattomia ulkopuolisia arvioijia. Ohjelman arvioimiseksi on määritelty mitattavia tavoitteita ja kehitetty indikaattoreita.
(30)
Tässä asetuksessa vahvistetaan vuodeksi 2013 monivuotisen ohjelman määrärahat, joita budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohdan mukaisesti.
(31)
Tällä asetuksella osoitetun rahoituksen lisäksi monivuotisen ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavien yksittäisten tilastotoimien, mukaan lukien kansallisten tilastoviranomaisten ja komission (Eurostat) välisillä sopimuksilla toteutettavat toimet, olisi saatava mahdollisuuksien mukaan riittävää rahoitusta kansallisella tasolla.
(32)
Tätä asetusta koskeva vaikutustenarviointi, jolla osoitetaan kustannussäästöt unionille ja jäsenvaltioille, on perusta monivuotisen ohjelman rahoituksen vahvistamiselle. Kustannussäästöt syntyvät erityisesti Euroopan tilastojen uusista tuotantotavoista, jotka ovat tieto- ja viestintäteknologian kehityksen tulosta.
(33)
Unionin taloudelliset edut olisi suojattava oikeasuhteisin toimenpitein koko menosyklin ajan. Näihin toimenpiteisiin sisältyvät säännönvastaisuuksien torjunta, havaitseminen ja tutkiminen, menetettyjen, virheellisesti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarpeen mukaan seuraamukset.
(34)
Jotta voidaan varmistaa toimintojen jatkuvuus ESS:ssä koko kalenterivuodeksi 2013 sekä oikeusvarmuuden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, ja sitä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2013. Tämän asetuksen soveltamispäivän olisi erityisesti oltava perusteena sopimussuhteiselle henkilöstölle suoritettaville maksuille sekä kaikille monivuotiseen suunnitelmaan kuuluville toiminnoille.
(35)
Asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti monivuotisen ohjelman luonnos on toimitettu ennakkotarkastelua varten Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 234/2008/EY (7) perustetulle eurooppalaiselle tilastoja käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle ja neuvoston päätöksellä 2006/856/EY (8) perustetulle raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitealle,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Euroopan tilasto-ohjelman perustaminen
Perustetaan Euroopan tilasto-ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, kaudeksi 2013-2017.
2 artikla
Lisäarvo
Ohjelman lisäarvo muodostuu sen varmistamisesta, että Euroopan tilastoissa keskitytään juuri niihin tietoihin, joita unionin politiikkojen suunnittelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa tarvitaan. Lisäksi ohjelmalla tehostetaan resurssien käyttöä tukemalla toimia, joiden avulla edistetään yhdenmukaistettujen, vertailukelpoisten, luotettavien, käyttäjäystävällisten ja saatavilla olevien tilastotietojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä yhdenmukaisten standardien ja Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean hyväksymissä Euroopan tilastoja koskevissa käytännesäännöissä, jäljempänä ’käytännesäännöt’, vahvistettujen yhteisten periaatteiden pohjalta, joita ovat erityisesti laatukriteerit relevanssi, tarkkuus ja luotettavuus, oikea-aikaisuus ja täsmällisyys, saatavuus ja selkeys sekä johdonmukaisuus ja vertailukelpoisuus.
3 artikla
Soveltamisala
1. Tällä asetuksella vahvistetaan Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevat ohjelmapuitteet, suunniteltujen toimien pääasialliset alat ja tavoitteet kaudeksi 2013-2017 asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 ja 14 artiklan mukaisesti.
2. Ohjelma ei kata toimenpiteitä, jotka kuuluvat Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1297/2008/EY (9) perustettuun Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmaan, jäljempänä ’MEETS-ohjelma’, kyseisen ohjelman päättymiseen eli 31 päivään joulukuuta 2013 asti, mutta se sisältää yritys- ja kauppatilastoihin liittyviä tavoitteita, jotka on tarkoitus toteuttaa vuosina 2014-2017.
4 artikla
Tavoitteet
1. Ohjelman yleistavoite on, että Euroopan tilastojärjestelmä on jatkossakin korkealaatuisten Eurooppaa koskevien tilastojen johtava tuottaja.
2. Vastausrasite ja kansallisella ja unionin tasolla käytettävissä olevat resurssit huomioon ottaen ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavissa tilastotoimissa pyritään seuraaviin erityistavoitteisiin:
- Tavoite 1: Tuotetaan oikea-aikaisesti, kustannustehokkaasti ja ilman tarpeetonta päällekkäistä työtä unionin politiikkojen kehittämisen, seurannan ja arvioinnin tueksi prioriteetteja ilmentäviä tilastotietoja ja säilytetään tasapaino talouden, sosiaalisten ja ympäristöalojen välillä sekä palvellaan Euroopan tilastojen erilaisten käyttäjäryhmien, kuten muiden päättäjien, tutkijoiden, yrityksien ja unionin kansalaisten yleensä, tarpeita;
- Tavoite 2: Pannaan täytäntöön Euroopan tilastojen uudet tuotantotavat, joilla pyritään lisäämään tehokkuutta ja parantamaan laatua;
- Tavoite 3: Vahvistetaan kumppanuutta Euroopan tilastojärjestelmässä ja sen ulkopuolella sen tuottavuuden lisäämiseksi ja johtavan aseman takaamiseksi maailmanlaajuisesti virallisten tilastojen tuottajana; ja
- Tavoite 4: Varmistetaan ohjelman koko keston ajan jatkuva tilastojen toimittaminen sillä edellytyksellä, että tämä ei vaikuta Euroopan tilastojärjestelmän prioriteettien asettamiseen.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut yleis- ja erityistavoitteet ja ohjelman täytäntöönpanon seurantaan liittyvät indikaattorit esitetään tarkemmin liitteessä. Asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 ja 14 artiklan mukaisesti ohjelmassa laaditaan yksityiskohtaiset vuotuiset suunnitelmat, joissa priorisointimekanismi on tärkeä osa prosessia. Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi tehdään tiivistä ja koordinoitua yhteistyötä Euroopan tilastojärjestelmässä. Ohjelmalla kehitetään asianmukaisia välineitä, joilla parannetaan Euroopan tilastojärjestelmän laatua, lisätään sen joustavuutta ja parannetaan sen valmiuksia vastata oikea-aikaisesti käyttäjien tarpeisiin. Sen on myös toimittava edelläkävijänä kehitettäessä luotettavia indikaattoreita, joilla voidaan vastata 2000-luvun haasteisiin ja mitata esimerkiksi ympäristön kestävyyttä, elämänlaatua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja tilastoida kolmannen sektorin ja yhteisötalouden taloudellista toimintaa.
5 artikla
Tilastojen hallinnointi, riippumattomuus, avoimuus ja laatu
1. Euroopan tilastoja tuotetaan ammatillisesti riippumattomasti ja avoimesti.
2. Ohjelma pannaan täytäntöön käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti, ja tavoitteena on tuottaa ja levittää korkealaatuisia, yhdenmukaistettuja ja vertailukelpoisia Euroopan tilastoja asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan mukaisesti ja varmistaa Euroopan tilastojärjestelmän moitteeton toiminta kokonaisuudessaan. Kansallisten tilastolaitosten ja unionin tilastoviranomaisten (komissio (Eurostat)) on varmistettava ammatillisen riippumattomuutensa avulla, että Euroopan tilastot ovat käytännesääntöjen mukaisia.
3. Jäsenvaltioiden nimeämien kansallisten tilastolaitosten ja muiden kansallisten viranomaisten, jäljempänä yhdessä ’kansalliset tilastoviranomaiset’, ja komission (Eurostat), jotka vastaavat Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja levittämisestä, on
-
pyrittävä vahvistamaan sellaista institutionaalista ja organisatorista ympäristöä, joka edistää Euroopan tilastoja tuottavien ja levittävien kansallisten tilastoviranomaisten ja komission (Eurostat) yhteensovittamista, tehokkuutta ja uskottavuutta;
-
painotettava asetuksen (EY) N:o 223/2009 2 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja tilastoperiaatteita ja käyttäjien tarpeita;
-
palveltava unionin institutionaalisten käyttäjien tarpeita asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti ja pyrittävä kehittämään tilastoja, jotka hyödyttävät Euroopan tilastojen erilaisia käyttäjäryhmiä, kuten muita päättäjiä, tutkijoita, yrityksiä ja unionin kansalaisia yleensä; ja
-
tehtävä yhteistyötä kansainvälisten tilastoelinten kanssa kansainvälisten käsitteiden, luokittelujen, menetelmien ja muiden standardien käytön edistämiseksi, jotta voidaan erityisesti lisätä yhdenmukaisuutta ja parantaa vertailukelpoisuutta maailmanlaajuisesti.
4. Kunkin jäsenvaltion on pyrittävä varmistamaan, että sen tilastotuotantoprosessit toteutetaan standardoidusti ja että niitä tehostetaan mahdollisimman pitkälle tarkastusmekanismeilla.
5. Avoimuuden lisäämiseksi komissio (Eurostat) julkaisee tarvittaessa arvionsa Euroopan tilastoja varten toimitettujen kansallisten tietojen laadusta osana laatuselvitystä ja vaatimusten noudattamisen seurantaa.
6. Komissio (Eurostat) tutkii, miten se voi tehdä julkaisuistaan ja etenkin verkkosivuillaan saatavilla olevista julkaisuistaan käyttäjäystävällisempiä muiden kuin asiantuntijoiden kannalta, ja se asettaa valmiit tietosarjat helposti saataville ja sisällyttää niihin intuitiivisia vertailukaavioita tarjotakseen kansalaisille enemmän lisäarvoa. Komission (Eurostat) säännöllisissä päivityksissä annetaan mahdollisuuksien mukaan tietoja kustakin jäsenvaltiosta sekä tarjotaan vuosittaisia, kuukausittaisia ja pitkän aikavälin tietosarjoja tarvittaessa ja kun hyödyt ovat suuremmat kuin tiedonkeruukustannukset.
6 artikla
Tilastollinen priorisointi
1. Ohjelmalla varmistetaan tilastoalan aloitteet, joilla tuetaan nykyisten unionin politiikkojen kehittämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa, sekä tarjotaan tilastollista tukea huomattaville vaatimuksille, joita unionin uusista toimintapoliittisista aloitteista aiheutuu.
2. Komissio varmistaa 9 artiklassa tarkoitettuja vuotuisia työohjelmia valmistellessaan tehokkaan priorisoinnin ja tilastoihin liittyvien prioriteettien vuosittaisen uudelleentarkastelun sekä niitä koskevan raportoinnin. Vuotuisten työohjelmien avulla pyritään näin varmistamaan, että Euroopan tilastoja voidaan tuottaa kansallisella ja unionin tasolla saatavilla olevien resurssien puitteissa. Priorisoinnilla vähennetään uusista tilastovaatimuksista aiheutuvia kustannuksia ja rasitetta vähentämällä tilastovaatimuksia nykyisillä Euroopan tilastoaloilla, ja se toteutetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.
3. Komissio varmistaa tilastotoimien prioriteettien vuosittaiseen uudelleentarkasteluun tarkoitettujen välineiden kehittämisen ja täytäntöönpanon, jotta voidaan vähentää tietojen toimittajille ja tilastojen tuottajille aiheutuvia kustannuksia ja rasitetta.
4. Uusia toimia esittäessään tai tehdessään huomattavia muutoksia nykyisiin tilastoihin komissio perustelee nämä toimet tai muutokset asianmukaisesti ja antaa myös jäsenvaltioilta saatujen tietojen pohjalta tietoa vastausrasitteesta ja tuotantokustannuksista asetuksen (EY) N:o 223/2009 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
7 artikla
Rahoitus
1. Unionin osuudeksi ohjelman täytäntöönpanon rahoituspuitteista ohjelmakauteen 2007-2013 kuuluvana vuonna 2013 vahvistetaan 57,3 miljoonaa euroa.
2. Komissiota kehotetaan antamaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua vuosia 2014-2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotus, jossa esitetään määrärahat kaudelle 2014-2017.
3. Komissio panee unionin rahoitustuen täytäntöön varainhoitoasetuksen mukaisesti.
4. Komissio tekee päätöksen vuotuisista määrärahoista budjettivallan käyttäjän oikeuksia kunnioittaen.
8 artikla
Hallinnollinen ja tekninen apu
Ohjelmaa varten osoitettavilla määrärahoilla voidaan kattaa kuluja, jotka liittyvät ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin, kuten tutkimuksiin, asiantuntijoiden kokouksiin, tilastoalan asiantuntijoiden kulujen korvaamiseen ja tiedotus- ja viestintätoimintaan, sekä kuluja, jotka liittyvät tietojen käsittelyyn ja vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkkoihin, ja muita mahdollisia teknisen ja hallinnollisen avun kuluja, joita komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnista. Määrärahoilla voidaan kattaa myös niille jäsenvaltioille tarjottava tekninen apu ja asiantuntemus, jotka eivät erityisistä olosuhteista johtuen pysty tuottamaan tiettyjä Euroopan tilastoja tai vaaditun laadun mukaisia tilastoja.
9 artikla
Vuotuiset työohjelmat
Komissio hyväksyy ohjelman täytäntöönpanemiseksi vuotuiset työohjelmat, jotka ovat asetuksen (EY) N:o 223/2009 17 artiklan vaatimusten mukaisia ja joissa vahvistetaan niillä toteutettavat tavoitteet ja niiden odotetut tulokset, tämän asetuksen 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja yleis- ja erityistavoitteita noudattaen. Kukin vuotuinen työohjelma annetaan Euroopan parlamentille tiedoksi.
10 artikla
Tukimuodot
Unionin rahoitusosuus voidaan myöntää avustuksina, julkisia hankintoja koskevina sopimuksina tai muuna tukena, joka on tarpeen 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen yleis- ja erityistavoitteiden saavuttamiseksi.
11 artikla
Tukikelpoiset toimet
1. Unionin rahoitusosuudella tuetaan 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen yleis- ja erityistavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevia toimia. Ensisijaisesti tuetaan toimia, joista unioni saa huomattavaa 2 artiklassa tarkoitettua lisäarvoa.
2. Asetuksen (EY) N:o 223/2009 15 artiklassa tarkoitettua yhteistyöverkostojen rahoitusta voidaan myöntää avustuksina tiettyyn toimeen, ja se voi kattaa 95 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.
3. Tarvittaessa toiminta-avustuksia voidaan myöntää 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen järjestöjen toimintaan, jolloin ne voivat kattaa enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.
4. Jäsenvaltioille voidaan korvata tiedonkeruuseen perustuvien toimien suorittamisesta aiheutuvia kuluja silloin, kun täydelliset tulokset on toimitettava komissiolle; korvaus maksetaan kertasuorituksena tietokokonaisuutta kohti, ja kertasuorituksen enimmäismäärä määritellään kullekin tiedonkeruulle erikseen. Komissio määrittelee kertakorvausten enimmäismäärät ottaen huomioon tiedonkeruun vaikeusasteen.
12 artikla
Edunsaajat, jotka voivat hakea avustuksia
1. Varainhoitoasetuksen 128 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti asetuksen (EY) N:o 223/2009 5 artiklan 2 kohdassa määritetyille kansallisille tilastoviranomaisille voidaan myöntää avustuksia ilman ehdotuspyyntöä.
2. Yhteistyöverkostot voivat käsittää 1 kohdassa tarkoitettuja edunsaajia ja muita elimiä ilman ehdotuspyyntöä varainhoitoasetuksen 128 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3. Edellä 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja toiminta-avustuksia voidaan myöntää järjestöille, jotka täyttävät molemmat seuraavat kriteerit:
a)
Ne ovat voittoa tavoittelemattomia sekä teollisuudesta, kaupasta ja elinkeinoelämästä riippumattomia eikä niillä ole muita eturistiriitoja, ja niiden päätavoitteet ja toimet liittyvät käytännesääntöjen täytäntöönpanon edistämiseen ja tukemiseen sekä tehokkuuden lisäämiseen ja laadun parantamiseen unionin tasolla tähtäävien Euroopan tilastojen uusien tuotantotapojen täytäntöönpanemiseen.
b)
Ne ovat toimittaneet komissiolle tyydyttävän selvityksen jäsenistään, sisäisistä säännöistään ja rahoituslähteistään.
13 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, jatkuvilla ja tehokkailla tarkastuksilla ja, jos säännönvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia.
2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on oikeus tehdä kaikkien tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia.
Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, tekee tarvittaessa komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (10) säädettyjen menettelyjen mukaisesti niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko tämän asetuksen nojalla rahoitettuun avustussopimukseen tai -päätökseen taikka sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuvissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista.
14 artikla
Kolmansien maiden osallistuminen ohjelmaan
Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat:
a)
EFTAn ETA-maat Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti;
b)
Sveitsi yhteistyöstä tilastoalalla 26 päivänä lokakuuta 2004 tehdyssä Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa (11) määrättyjen ehtojen mukaisesti; ja
c)
maat, joihin sovelletaan Euroopan unionin naapuruuspolitiikkaa, unionin jäsenyyttä hakeneet maat, ehdokasmaat ja unioniin liittymässä olevat maat sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat niiden ehtojen mukaisesti, jotka on vahvistettu näiden maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevista yleisperiaatteista tehdyissä kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa.
15 artikla
Ohjelman arviointi ja uudelleentarkastelu
1. Kuultuaan Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa komissio esittää ohjelman täytäntöönpanon edistymisestä välikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2015.
2. Komissio voi 1 kohdassa tarkoitetun ohjelman edistymistä koskevan välikertomuksen perusteella ja Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa kuultuaan esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016 Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen ohjelman jatkamisesta vuosina 2018-2020 noudattaen kuitenkin monivuotista rahoituskehystä vuosille 2014-2020.
3. Kuultuaan Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa ja eurooppalaista tilastoja käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa komissio esittää ohjelman täytäntöönpanosta lopullisen arviointikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018.
16 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 15 päivänä tammikuuta 2013.