ROZHODNUTÍ RADY 2014/137/EU
ze dne 14. března 2014
o vztazích mezi Evropskou unií na jedné straně a Grónskem a Dánským královstvím na straně druhé
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 203 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle Smlouvy pozměňující smlouvy o založení Evropských společenství (2) s ohledem na Grónsko (dále jen „smlouva o Grónsku“) se Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) na Grónsko již nevztahuje., Grónsko je spíše jako součást členského státu přidružena k Evropské unii jako jedna ze zámořských zemí a území.
(2)
Smlouva o Grónsku v preambuli uvádí, že by měla být zavedena úprava, která umožní zachování úzkého a trvalého svazku mezi Unií a Grónskem a bude zohledňovat vzájemné zájmy, zejména rozvojové potřeby Grónska, a že úprava vztahující se na zámořské země a území obsažená v části čtvrté Smlouvy o fungování EU poskytuje pro tyto vztahy vhodný rámec.
(3)
Podle článku 198 Smlouvy o fungování EU je účelem přidružení podporovat hospodářský a sociální rozvoj zámořských zemí a území a navazovat úzké hospodářské vztahy mezi nimi a Evropskou unií jako celkem. Podle článku 204 Smlouvy o fungování EU se články 198 až 203 Smlouvy o fungování EU vztahují na Grónsko, nestanoví-li jinak zvláštní ustanovení obsažená v Protokolu (č. 34) o zvláštní úpravě vztahující se na Grónsko připojeném ke Smlouvě o fungování EU.
(4)
Ustanovení týkající se uplatňování zásad stanovených v článcích 198 až 202 Smlouvy o fungování EU jsou obsažena v rozhodnutí Rady 2013/755/EU (3).
(5)
Rada Evropské unie, vědoma si geostrategického významu Grónska pro Unii a uznávajíc ducha spolupráce vyplývajícího z rozhodnutí Unie o udělení statusu zámořského území Grónsku, ve svých závěrech ze dne 24. února 2003 o přezkumu čtvrtého protokolu o rybolovu mezi Evropským společenstvím, vládou Dánska a autonomní vládou Grónska v polovině období se usnesla na tom, že je nutné rozšířit a posílit budoucí vztahy mezi Unií a Grónskem s ohledem na důležitost rybolovu a na potřebu strukturálně a odvětvově zaměřených reforem v Grónsku. Rada dále vyjádřila svůj závazek založit budoucí vztah mezi Unií a Grónskem po roce 2006 na komplexním partnerství pro udržitelný rozvoj, které bude zahrnovat zvláštní dohodu o rybolovu sjednanou podle obecných pravidel a zásad platných pro takové dohody.
(6)
V Dohodě mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu (4), uzavřené nařízením Rady (ES) č. 753/2007 (5), se připomíná duch spolupráce vyplývající z rozhodnutí o udělení statusu zámořského území Grónsku.
(7)
Ve společném prohlášení Evropského společenství na jedné straně a místní vlády Grónska a vlády Dánska na straně druhé o partnerství mezi evropským společenstvím a Grónskem, podepsaném v Lucemburku dne 27. června 2006, se připomínají úzké historické, politické, hospodářské a kulturní vazby mezi Unií a Grónskem a zdůrazňuje se potřeba dále posilovat jejich partnerství a spolupráci.
(8)
Vztahy mezi Unií na jedné straně a Grónskem a Dánskem na straně druhé jsou upraveny mimo jiné v rozhodnutí Rady 2006/526/ES (6), které pozbylo platnosti 31. prosince 2013.
(9)
Unie musí budovat komplexní partnerství s novými aktéry na mezinárodní scéně, aby podpořila stabilní a inkluzivní mezinárodní řád a pomohla při zajišťování společných globálních veřejných statků a obrany klíčových zájmů Unie, stejně jako lepších znalostí o Unii v zámořských zemích a územích.
(10)
Partnerství podle tohoto rozhodnutí by mělo umožnit pokračovat v pevných vztazích mezi Unií na jedné straně a Grónskem a Dánskem na straně druhé, mělo by reagovat na globální výzvy a umožnit tak vytvoření proaktivní agendy a sledování společných zájmů. Partnerství by také mělo mít spojitost s cíli uvedenými ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), v tom smyslu, že by mělo být v souladu se strategií Evropa 2020 a podporovat vnitřní politiky a cíle vymezené ve sděleních Komise, jako je například sdělení Komise ze dne 2. února 2011 nazvané „Řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin“, a mělo by usnadnit spolupráci v kontextu politiky Unie pro Arktidu.
(11)
Finanční pomoc Unie by se měla zaměřit na oblasti, ve kterých má největší dopad s ohledem na její schopnost působit v globálním měřítku a reagovat na globální výzvy, jako je vymýcení chudoby, udržitelný rozvoj podporující začlenění nebo celosvětové prosazování demokracie, řádné správy věcí veřejných, lidských práv a právního státu, a s ohledem na její dlouhodobé a předvídatelné zapojení do rozvojové pomoci a její úlohu při koordinaci s členskými státy.
(12)
Partnerství podle tohoto rozhodnutí by mělo vytvořit rámec umožňující pravidelná jednání o záležitostech, které jsou předmětem zájmu Unie či Grónska, například o globálních otázkách, kde by výměna názorů a případné sbližování myšlenek a postojů mohly být přínosem pro obě strany. Zejména čím dále větší dopad změny klimatu na lidskou činnost a na životní prostředí, námořní dopravu, přírodní zdroje, včetně nerostných surovin, jakož i na výzkum a inovace, vyžadují dialog a posílenou spolupráci.
(13)
Finanční pomoc Unie a poskytovaná na základě nového partnerství by měla vnést do rozvoje Grónska evropskou perspektivu a měla by přispět k posílení úzkých a trvalých vazeb s Grónskem a současně upevnit postavení Grónska jako výspy Unie na základě společných hodnot a dějin, jež oba partnery spojují.
(14)
Finanční pomoc poskytovaná Unií v období 2014-2020 by se měla soustředit na jednu či nejvýše dvě oblasti spolupráce, aby byl maximalizován dopad partnerství a byly umožněny také úspory z rozsahu, synergické účinky, větší účinnost a zviditelnění činnosti Unie.
(15)
Spolupráce podle tohoto rozhodnutí by měla zajistit, aby se toky zdrojů poskytovaly na předvídatelném a pravidelném základě a aby byly flexibilní a přizpůsobené situaci v Grónsku. Za tímto účelem by měla být v případech, kdy je to proveditelné a vhodné, využívána rozpočtová podpora.
(16)
Finanční pravidla, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(17)
Finanční zájmy Evropské unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí. Tato opatření by měla být prováděna v souladu s platnými dohodami uzavřenými s mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi.
(18)
Programové dokumenty a finanční opatření, jež jsou nezbytné k provádění tohoto rozhodnutí, by měly být přijaty prostřednictvím prováděcích aktů souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9). Vzhledem k povaze těchto prováděcích aktů, zejména k jejich politické povaze a finančním dopadům, by se pro jejich přijímání měl v zásadě použít přezkumný postup, s výjimkou technických prováděcích opatření malého finančního rozsahu.
(19)
Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (10) a použijí se podle potřeby pro provádění tohoto rozhodnutí.
(20)
Je vodné zajistit hladký přechod bez jakéhokoli přerušení mezi rozhodnutím 2006/526/ES a tímto rozhodnutím a uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto rozhodnutí s nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (11). Toto rozhodnutí by se mělo proto použít ode dne 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
ODDÍL 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět, obecné cíle a oblast působnosti
1. Tímto rozhodnutím se stanoví pravidla, kterými se řídí vztahy mezi Unií na jedné straně a Grónskem a Dánskem na straně druhé (dále jen „partnerství“).
2. Cílem partnerství je zachování úzkého a trvalého svazku mezi partnery a podpora udržitelného rozvoje Grónska.
Partnerství přihlíží ke geostrategickému postavení Grónska v oblasti Arktidy a v oblasti průzkumu a využívání přírodních zdrojů včetně nerostných surovin a zajišťuje posílenou spolupráci a politický dialog o těchto otázkách.
Článek 2
Obecné zásady partnerství
1. Partnerství usnadní vedení konzultací a politického dialogu o zvláštních cílech a oblastech spolupráce uvedených v tomto rozhodnutí.
2. Partnerství zejména vymezuje rámec politického dialogu o otázkách společného zájmu partnerů, jenž poskytuje základ pro širší spolupráci a dialog v oblastech, jako jsou:
a)
globální otázky související mimo jiné s energetikou, změnou klimatu a životním prostředím, přírodními zdroji včetně nerostných surovin, námořní dopravou, výzkumem a inovacemi;
b)
otázky související s arktickou oblastí.
3. Při provádění tohoto rozhodnutí se zajistí soulad s dalšími oblastmi vnější činnosti Unie i s dalšími příslušnými politikami Unie. Opatření financovaná podle tohoto rozhodnutí se proto programují na základě politik spolupráce Unie stanovených v nástrojích, jako jsou dohody, prohlášení a akční plány, a v souladu se strategiemi spolupráce přijatými podle článku 4.
4. O činnostech v rámci spolupráce se rozhoduje v úzké konzultaci mezi vládou Grónska, vládou Dánska a Evropskou komisí. Tyto konzultace jsou vedeny v plném souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi každé ze stran. Za tímto účelem řídí provádění tohoto rozhodnutí vláda Grónska a Evropská komise v souladu se svými rolemi a pravomocemi.
Článek 3
Zvláštní cíle a hlavní oblasti spolupráce
1. Zvláštní cíle tohoto partnerství jsou:
a)
podpora Grónska a spolupráce s ním při řešení jeho největších problémů, zejména pokud jde o udržitelnou diverzifikaci hospodářství, nutnost zvýšit kvalifikaci jeho pracovní síly včetně vědecké obce a v oblasti informačních a komunikačních technologií potřebu zlepšit informační systémy Grónska. Dosažení těchto cílů se měří na základě procentního podílu obchodní bilance na HDP, procentního podílu odvětví rybolovu na celkovém vývozu a statistických ukazatelů o výsledcích vzdělávání a dalších ukazatelů, jež jsou považovány za vhodné;
b)
příspěvek ke kapacitě veřejné správy Grónska, aby mohla vytvářet a provádět vnitřní politiky Grónska, zejména v nových oblastech společného zájmu určených v programovém dokumentu pro udržitelný rozvoj podle čl. 4 odst. 1 druhého pododstavce. Dosažení tohoto cíle se poměřuje na základě ukazatelů, jako je počet vyškolených pracovníků veřejné správy a procentní podíl státních úředníků, kteří jsou (dlouhodobě) pobývajícími rezidenty v Grónsku.
2. K hlavním oblastem spolupráce v rámci partnerství patří:
a)
vzdělávání a odborná příprava, cestovní ruch a kultura;
b)
přírodní zdroje včetně nerostných surovin;
c)
energetika, klima, životní prostředí a biologická rozmanitost;
d)
otázky související s arktickou oblastí;
e)
sociální oblast, mobilita pracovní síly, systémy sociální ochrany, otázky bezpečnosti potravin a jejich zajišťování, a
f)
výzkum a inovace v oblastech, jako je energetika, změna klimatu, odolnost proti katastrofám, přírodní zdroje včetně nerostných surovin a udržitelné využívání živých zdrojů.
ODDÍL 2
PROGRAMOVÁNÍ A PROVÁDĚNÍ
Článek 4
Programování
1. Vláda Grónska v rámci partnerství přebírá odpovědnost za vytváření a přijímání odvětvových politik v hlavních oblastech spolupráce uvedených čl. 3 odst. 2 a zajišťuje také odpovídající následná opatření.
Na tomto základě vláda Grónska připraví a předloží orientační programový dokument pro udržitelný rozvoj Grónska (dále jen „programový dokument“). Cílem programového dokumentu je poskytovat soudržný rámec pro spolupráci mezi Unií a Grónskem, který je v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli, zásadami a politikami Unie.
2. Při přípravě a provádění programového dokumentu musí být dodrženy tyto zásady účinnosti pomoci: odpovědnost jednotlivých států, partnerství, koordinace, harmonizace, přizpůsobení vnitrostátním systémům, vzájemná odpovědnost a zaměření na výsledky.
3. Programový dokument vychází ze zkušeností a osvědčených postupů a je založen na konzultacích a dialogu s občanskou společností, místními orgány a dalšími zúčastněnými subjekty s cílem zabezpečit, aby se občanská společnost, místní orgány a další subjekty s programovým dokumentem dostatečně ztotožnily.
Programový dokument je přizpůsoben potřebám a reaguje na konkrétní situaci Grónska, včetně dopadů změny klimatu a socioekonomického vývoje.
4. Návrh programového dokumentu mezi sebou konzultují vláda Grónska, vláda Dánska a Komise.
Finalizaci programového dokumentu provede vláda Grónska. Po finalizaci posoudí programový dokument Komise a rozhodne, zda dokument odpovídá cílům tohoto rozhodnutí, zda je v souladu s příslušnými politikami Unie a zda obsahuje všechny prvky požadované za účelem přijetí ročního rozhodnutí o financování. Pro účely tohoto posouzení vláda Grónska poskytne všechny nezbytné informace, včetně výsledků případných studií proveditelnosti.
5. Programový dokument se schvaluje přezkumným postupem podle čl. 8 odst. 2. Tento postup se rovněž použije pro zásadní přezkumy, v jejichž důsledku dojde k výrazné změně strategie nebo jejího programování.
Přezkumný postup se nepoužije pro méně zásadní změny programového dokumentu, kterými se například provádějí technické úpravy, přerozdělují finanční prostředky v rámci orientačních přídělů na jednotlivé prioritní oblasti nebo se zvyšuje či snižuje objem počátečního orientačního přídělu o méně než 20 %, a to za předpokladu, že tyto změny nemají vliv na prioritní oblasti a cíle stanovené v programovém dokumentu. Takové nikoli podstatné změny sdělí Komise do jednoho měsíce od přijetí příslušného rozhodnutí Evropskému parlamentu a Radě.
6. Jakýkoli přezkum programového dokumentu, ke kterému dojde po zveřejnění hodnotící zprávy v polovině období a podle článku 7 zohlední výsledky, zjištění a závěry této zprávy.
Článek 5
Provádění
Není-li v tomto rozhodnutí stanoveno jinak, je finanční pomoc Unie prováděna podle nařízení (EU) č. 236/2014 a v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto rozhodnutí.
Článek 6
Zadávání veřejných zakázek
Použijí se pravidla pro učení státní příslušnosti a pravidla původu na zadávání veřejných zakázek, granty a jiná zadávací řízení, která jsou vymezena v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014 a která jsou použitelná pro nástroj pro rozvojovou spolupráci zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (12).
Článek 7
Přezkum programového dokumentu v polovině období a hodnocení provádění tohoto rozhodnutí
1. Vláda Grónska, vláda Dánska a Komise provedou do 31. prosince 2017 přezkum v polovině období programového dokumentu a jeho dopadu na Grónsko jako celek. Komise do tohoto procesu zapojí všechny příslušné zúčastněné subjekty, včetně nestátních subjektů a místních orgánů.
2. Odchylně od článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 vypracuje Komise do 30. června 2018 zprávu o plnění cílů a evropské přidané hodnotě tohoto rozhodnutí, a to na základě výsledků a ukazatelů dopadu pro poměřování účinnosti využívání zdrojů pro účely přijetí rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení opatření financovaných podle tohoto rozhodnutí. Zpráva se dále zaměří na možnosti zjednodušení, na vnitřní a vnější soudržnost spolupráce vytvořené tímto rozhodnutím, na trvalou relevantnost všech cílů, jakož i na příspěvek opatření k naplňování priorit Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Zpráva zohlední všechna zjištění a závěry týkající se dlouhodobého dopadu rozhodnutí 2006/526/ES.
3. V souladu se zásadami účinnosti pomoci bude Komise od Grónska vyžadovat veškeré údaje a informace nezbytné ke sledování a hodnocení opatření financovaných podle tohoto rozhodnutí.
Článek 8
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro Grónsko (dále jen „výbor“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Má-li být o stanovisku výboru rozhodnuto písemným postupem, ukončuje se tento postup bez výsledku, pokud o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru.
Článek 9
Rozsah a způsob financování
1. V rámci odvětvových politik stanovených vládou Grónska lze finanční pomoc Unie poskytnout na tyto činnosti:
a)
reformy a projekty, které jsou v souladu s programovým dokumentem;
b)
institucionální rozvoj, budování kapacit a začlenění aspektů životního prostředí a změny klimatu a
c)
programy technické spolupráce.
2. Finanční pomoc Unie se poskytuje především prostřednictvím rozpočtové podpory.
Článek 10
Finanční referenční částka
Orientační částka pro provádění tohoto rozhodnutí v letech 2014 až 2020 činí 217 800 000 EUR.
ODDÍL 3
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 11
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
V Bruselu dne 14. března 2014.
NEUVOSTON PÄÄTÖS 2014/137/EU,
annettu 14 päivänä maaliskuuta 2014,
Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välisistä suhteista
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 203 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäädäntömenettelyssä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten muuttamisesta Grönlannin osalta tehdyn sopimuksen (2), jäljempänä ’Grönlannin sopimus’, mukaan Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta (SEUT) ei enää sovelleta Grönlantiin. Sen sijaan Grönlanti, joka on jäsenvaltion osa, assosioidaan unioniin yhtenä sen merentakaisista maista ja alueista, jäljempänä ’MMA:t’.
(2)
Grönlannin sopimuksen johdanto-osassa todetaan, että käyttöön olisi otettava järjestelyjä, joiden ansiosta unioni ja Grönlanti voivat pitää yllä läheisiä ja kestäviä suhteita ja ottaa yhteiset edut, erityisesti Grönlannin kehitystarpeet, huomioon, ja että SEUT:n neljännessä osassa vahvistetut MMA:ihin sovellettavat järjestelyt tarjoavat asianmukaisen kehyksen näille suhteille.
(3)
SEUT 198 artiklan mukaan assosioinnin tavoitteena on edistää MMA:iden taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja vahvistaa läheiset taloudelliset suhteet niiden ja koko unionin välille. SEUT 204 artiklan nojalla Grönlantiin sovelletaan SEUT 198-203 artiklan määräyksiä, jollei SEUT:hen liitetyn, Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 34) erityismääräyksistä muuta johdu.
(4)
SEUT 198-202 artiklassa vahvistettujen periaatteiden soveltamisesta säädetään neuvoston päätöksellä 2013/755/EU (3).
(5)
Euroopan yhteisön, Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisen neljännen kalastuspöytäkirjan välitarkistuksesta 24 päivänä helmikuuta 2003 annetuissa päätelmissä neuvosto tunnusti Grönlannin geostrategisen merkityksen Euroopan unionille ja sen yhteistyöhengen, joka syntyi unionin Grönlannille myöntämän merentakaisen alueen aseman myötä, ja yhtyi siihen näkemykseen, että unionin ja Grönlannin suhteita on tarpeen laajentaa ja lujittaa tulevaisuudessa ottaen huomioon kalastuksen merkitys ja rakenteellisten ja alakohtaisten uudistusten tarve Grönlannissa. Neuvosto ilmoitti myös sitoutuvansa siihen, että unionin ja Grönlannin tulevat suhteet perustuvat vuoden 2006 jälkeen kestävään kehitykseen tähtäävälle kokonaisvaltaiselle kumppanuussuhteelle, johon sisältyy tällaisia sopimuksia koskevien yleisten sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti neuvoteltu erityinen kalastussopimus.
(6)
Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa (4), joka tehtiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 753/2007 (5), palautetaan mieleen yhteistyöhenki, joka juontuu päätöksestä myöntää Grönlannille merentakaisen alueen asema.
(7)
Euroopan yhteisön sekä Grönlannin maakuntahallituksen ja Tanskan hallituksen Euroopan yhteisön ja Grönlannin välisestä kumppanuudesta Luxemburgissa 27 päivänä kesäkuuta 2006 allekirjoitetussa yhteisessä julistuksessa palautettiin mieleen unionin ja Grönlannin läheiset historialliset, poliittiset, taloudelliset ja kulttuuriset siteet ja korostettiin tarvetta lujittaa entisestään niiden kumppanuutta ja yhteistyötä.
(8)
Unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välisiä suhteista säädetään muun muassa neuvoston päätöksellä 2006/526/EY (6), jonka voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2013.
(9)
Unionin on kehitettävä kokonaisvaltaisia kumppanuuksia uusien kansainvälisen tason toimijoiden kanssa, jotta se voisi edistää vakaata ja osallistavaa kansainvälistä järjestystä ja puolustaa unionin keskeisiä etuja, sekä lisätä unionin tuntemusta kolmansissa maissa ja MMA:issa.
(10)
Tämän päätöksen mukaisen kumppanuuden avulla olisi voitava säilyttää tiiviit suhteet unionin sekä Grönlannin ja Tanskan välillä ja samalla vastata globaaleihin haasteisiin tavalla, joka mahdollistaa ennakoivan asialistan kehittämisen ja yhteisten etujen ajamisen. Kumppanuuden olisi myös kytkeydyttävä 3 päivänä marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020, älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”, jäljempänä Eurooppa 2020 -strategia, tavoitteisiin, jotta se vastaisi paremmin Eurooppa 2020 -strategiaa, sekä komission tiedonannoissa, kuten 2 päivänä helmikuuta 2011 annetussa komission tiedonannossa ”Perushyödykemarkkinoihin ja raaka-aineisiin liittyviin haasteisiin vastaaminen” määriteltyjä sisäisiä politiikkoja ja tavoitteita, ja helpottaisi unionin arktista aluetta koskevan politiikan puitteissa tehtävää yhteistyötä.
(11)
Unionin rahoitustuki olisi kohdistettava aloihin, joilla sen vaikutus on mahdollisimman suuri, ottaen huomioon unionin valmius toimia koko maailman mittakaavassa ja vastata globaaleihin haasteisiin, joihin kuuluvat muun muassa köyhyyden poistaminen, kestävä ja osallistava kehitys sekä demokratian, hyvän hallintotavan, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen edistäminen kaikkialla maailmassa, sekä unionin pitkäaikainen ja ennustettava toiminta kehitysavun antajana ja sen tehtävä jäsenvaltioiden kanssa tehtävän työn koordinoinnissa.
(12)
Tämän päätöksen mukaisen kumppanuuden olisi muodostettava kehys säännöllisille keskusteluille unionin tai Grönlannin kannalta tärkeistä asioista, muun muassa globaaleista kysymyksistä, silloin, kun keskusteluista ja mahdollisesta ajatusten ja näkemysten yhteensovittamisesta voisi olla hyötyä molemmille osapuolille. Erityisesti ilmastonmuutoksen lisääntyvä vaikutus ihmisen toimintaan ja ympäristöön, meriliikenteeseen, luonnonvaroihin, mukaan luettuina raaka-aineet, sekä tutkimukseen ja innovointiin edellyttää vuoropuhelua ja yhteistyön tehostamista.
(13)
Unionin kumppanuuden perusteella myöntämän rahoitustuen olisi tuotava Grönlannin kehittämiseen Eurooppa-perspektiivi ja edistettävä läheisten ja kestävien suhteiden lujittamista sen kanssa samalla, kun vahvistetaan Grönlannin asemaa unionin etuvartioasemana kumppanien yhteisten arvojen ja yhteisen historian pohjalta.
(14)
Unionin rahoitustuki kaudeksi 2014-2020 olisi keskitettävä enintään kahdelle yhteistyöalalle, jotta kumppanuuden vaikutukset voitaisiin maksimoida ja varmistaa unionin toimien mittakaavaedut, synergiavaikutukset, parempi tuloksellisuus ja näkyvyys.
(15)
Tämän päätöksen mukaisen yhteistyön avulla olisi varmistettava, että varoja myönnetään ennakoitavissa olevalla ja säännönmukaisella tavalla ja että tuki on joustavaa ja Grönlannin tilanteeseen sovitettua. Tämän vuoksi tuki olisi myönnettävä budjettitukena aina, kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista.
(16)
Unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavat varainhoitosäännöt vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 (7), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 (8).
(17)
Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. Nämä toimenpiteet olisi toteutettava kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti.
(18)
Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat ohjelmasuunnitteluasiakirjat ja rahoitustoimenpiteet olisi hyväksyttävä täytäntöönpanosäädöksillä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (9) mukaisesti. Kun otetaan huomioon kyseisten täytäntöönpanosäädösten luonne, erityisesti niiden politiikkaa suuntaava luonne ja taloudelliset vaikutukset, niiden hyväksymiseen olisi periaatteessa käytettävä tarkastelumenettelyä, ellei ole kyse kustannuksiltaan vähäisistä teknisistä täytäntöönpanotoimenpiteistä.
(19)
Tämän päätökseen täytäntöönpanoon sovelletaan soveltuvin osin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 236/2014 (10), jäljempänä ’yhteinen täytäntöönpanoasetus’, vahvistettuja unionin ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa koskevia yhteisiä sääntöjä ja menettelyjä.
(20)
On tarkoituksenmukaista varmistaa sujuva keskeytyksetön siirtyminen päätöksen 2006/526/EY ja tämän päätöksen välillä sekä yhdenmukaistaa tämän päätöksen ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (11) soveltamisaika. Sen vuoksi tätä päätöstä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014 ja 31 päivään joulukuuta 2020,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 JAKSO
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde, yleistavoite ja soveltamisala
1. Tässä päätöksessä vahvistetaan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan välisiä suhteita, jäljempänä ’kumppanuus’, koskevat säännöt.
2. Kumppanuuden tavoitteena on pitää yllä osapuolten läheisiä ja kestäviä suhteita ja tukea Grönlannin kestävää kehitystä.
Kumppanuudessa tunnustetaan Grönlannin geostrateginen asema arktisella alueella ja luonnonvarojen, muun muassa raaka-aineiden, etsintään ja hyödyntämiseen liittyvät kysymykset sekä varmistetaan tiiviimpi yhteistyö ja poliittinen vuoropuhelu näistä kysymyksistä.
2 artikla
Kumppanuuden yleiset periaatteet
1. Kumppanuus helpottaa neuvotteluja ja poliittista vuoropuhelua tällä päätöksellä vahvistetuista erityisistä yhteistyön tavoitteista ja aloista.
2. Kumppanuuden yhteydessä määritellään erityisesti puitteet poliittiselle vuoropuhelulle kummankin kumppanin yhteistä etua koskevista asioista, tarjoten perustan laajalle yhteistyölle ja vuoropuhelulle muun muassa seuraavilla osa-alueilla:
a)
globaalit kysymykset, muun muassa energia, ilmastonmuutos ja ympäristö, luonnonvarat, mukaan lukien raaka-aineet, meriliikenne, tutkimus ja innovointi; ja
b)
arktista aluetta koskevat kysymykset.
3. Tämän päätöksen täytäntöönpanon yhteydessä varmistetaan yhdenmukaisuus muiden unionin ulkoisen toiminnan osa-alueiden sekä muiden asiaankuuluvien unionin politiikkojen kanssa. Tätä varten tämän päätöksen nojalla rahoitettavat toimenpiteet ohjelmoidaan muun muassa sopimuksissa, julistuksissa ja toimintasuunnitelmissa vahvistettujen unionin yhteistyöpolitiikkojen pohjalta ja 4 artiklan nojalla hyväksyttyjen yhteistyöstrategioiden mukaisesti.
4. Yhteistyötoimista päätetään kumppanuuden pohjalta tiiviissä neuvotteluissa Grönlannin maakuntahallituksen. Tanskan hallituksen ja komission kesken. Neuvotteluja käydään kunkin osapuolen institutionaalisia, oikeudellisia ja rahoitusta koskevia toimivaltuuksia täysimääräisesti kunnioittaen. Grönlannin maakuntahallitus ja komissio panevat tämän päätöksen täytäntöön kunkin tehtävien ja vastuiden mukaisesti.
3 artikla
Yhteistyön erityistavoitteet ja keskeiset yhteistyöalat
1. Kumppanuuden erityistavoitteena on
a)
tukea Grönlantia ja tehdä sen kanssa yhteistyötä ratkaisujen löytämiseksi sen suurimpiin haasteisiin, joita ovat erityisesti talouden kestävä monipuolistaminen, tarve lisätä työvoiman, myös tutkijoiden, ammattitaitoa, ja tarve parantaa Grönlannin tietojärjestelmiä tieto- ja viestintätekniikan alalla. Näiden tavoitteiden saavuttamista mittaavia indikaattoreita ovat kauppataseen osuus suhteessa BKT:hen, kalastuksen osuus kokonaisviennistä ja koulutustilastoja koskevien indikaattorien sekä muiden sopiviksi katsottujen indikaattorien tulokset;
b)
edistää Grönlannin hallintoviranomaisten valmiuksia laatia ja toteuttaa kansallisia politiikkoja erityisesti uusilla yhteistä etua koskevilla aloilla, jotka yksilöidään 4 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetussa kestävää kehitystä koskevassa ohjelma-asiakirjassa. Tämän tavoitteen saavuttamista mittaavia indikaattoreita ovat esimerkiksi koulutuksen loppuun suorittaneiden hallintohenkilöstön työntekijöiden lukumäärä ja Grönlannissa (pitkäaikaisesti) asuvien virkamiesten prosenttiosuus.
2. Tärkeimpiä yhteistyöaloja ovat:
a)
koulutus, matkailu ja kulttuuri;
b)
luonnonvarat, muun muassa raaka-aineet;
c)
energia, ilmasto, ympäristö ja biologinen monimuotoisuus;
d)
arktista aluetta koskevat kysymykset;
e)
sosiaaliala, työvoiman liikkuvuus ja sosiaaliturvajärjestelmät, elintarviketurvallisuuteen ja ruokaturvaan liittyvät kysymykset; ja
f)
tutkimus ja innovointi sellaisilla aloilla kuin energia, ilmastonmuutos, katastrofivalmius ja -palautuvuus, luonnonvarat, muun muassa raaka-aineet, ja elollisten luonnonvarojen kestävä käyttö.
2 JAKSO
OHJELMASUUNNITTELU JA TÄYTÄNTÖÖNPANO
4 artikla
Ohjelmasuunnittelu
1. Grönlannin maakuntahallitus vastaa kumppanuuden puitteissa alakohtaisten politiikkojen laatimisesta ja hyväksymisestä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla keskeisillä yhteistyöaloilla. Se huolehtii myös tarvittavista seurantatoimista.
Grönlannin maakuntahallitus laatii ja esittää Grönlannin kestävää kehitystä koskevan suuntaa antavan ohjelmasuunnitteluasiakirjan, jäljempänä ’ohjelmasuunnitteluasiakirja’. Ohjelmasuunnitteluasiakirjassa esitetään unionin ja Grönlannin yhteistyötä koskeva johdonmukainen kehys, jossa noudatetaan unionin yleistä tarkoitusta ja soveltamisalaa, tavoitteita, periaatteita ja politiikkoja.
2. Ohjelmasuunnitteluasiakirjojen laatimisen ja täytäntöönpanon on noudatettava avun tuloksellisuutta koskevia periaatteita, eli kansallista omistajuutta, kumppanuutta, yhteensovittamista, yhdenmukaistamista, kansallisiin järjestelmiin mukautumista, molemminpuolista vastuuvelvollisuutta ja tulospainotteisuutta.
3. Ohjelmasuunnitteluasiakirjassa otetaan huomioon aiemmat kokemukset ja parhaat käytännöt, ja se perustuu kansalaisyhteiskunnan, paikallisten viranomaisten ja muiden sidosryhmien kuulemiseen ja niiden kanssa käytyyn vuoropuheluun, jotta varmistetaan niiden riittävä osallistuminen ohjelmasuunnitteluasiakirjaan ja sitä koskeva myöhempi omistajuus.
Ohjelmasuunnitteluasiakirja mukautetaan Grönlannin tarpeisiin ja siinä otetaan huomioon sen erityisolosuhteet, ilmastonmuutoksen vaikutukset ja sosioekonominen kehitys mukaan luettuina.
4. Grönlannin maakuntahallitus, Tanskan hallitus ja komissio vaihtavat näkemyksiä ohjelmasuunnitteluasiakirjan luonnoksesta.
Grönlannin maakuntahallitus vastaa ohjelmasuunnitteluasiakirjan viimeistelystä. Viimeistelyn yhteydessä komissio arvioi, vastaako ohjelmasuunnitteluasiakirja tämän päätöksen tavoitteita ja unionin asiaan liittyviä politiikkoja, ja sisältääkö se kaikki ne osatekijät, joita vuotuisen rahoituspäätöksen hyväksyminen edellyttää. Grönlannin maakuntahallitus toimittaa tätä arviointia varten kaikki tarvittavat tiedot, toteutettavuustutkimusten tulokset mukaan luettuina.
5. Ohjelmasuunnitteluasiakirja hyväksytään 8 artiklan 2 kohdassa säädettyä tarkastelumenettelyä noudattaen. Kyseistä menettelyä sovelletaan myös laajoihin uudelleentarkasteluihin, joiden seurauksena strategiaa tai sen ohjelmasuunnittelua mukautetaan merkittävästi.
Tarkastelumenettelyä ei sovelleta ohjelmasuunnitteluasiakirjan vähäisiin muutoksiin, kuten teknisiin mukautuksiin, varojen uudelleenkohdentamiseen painopistealan suuntaa antavien määrärahojen puitteissa tai alustavien suuntaa antavien määrärahojen lisäämiseen tai vähentämiseen alle 20 prosentilla, edellyttäen että nämä muutokset eivät vaikuta ohjelmasuunnitteluasiakirjassa vahvistettuihin painopistealoihin ja tavoitteisiin. Komissio ilmoittaa tällaisista vähäisistä muutoksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle kuukauden kuluessa asiaankuuluvan päätöksen hyväksymisestä.
6. Kaikessa 7 artiklassa tarkoitetun välikertomuksen julkaisemisen jälkeisessä ohjelmasuunnittelussa tai ohjelmien uudelleentarkastelussa on otettava huomioon kyseisessä kertomuksessa esitetyt tulokset, havainnot ja päätelmät.
5 artikla
Täytäntöönpanosäännöt
Jollei tässä päätöksessä toisin säädetä, unionin rahoitustuki pannaan täytäntöön asetuksen (EU) N:o 236/2014 sekä tämän päätöksen yleisen tarkoituksen, soveltamisalan ja yleisten periaatteiden mukaisesti.
6 artikla
Hankintasäännöt
Sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 236/2014 perustetun kehitysyhteistyön rahoitusvälineeseen sovellettavia asetuksen (EU) N:o 233/2014 (12) 8 ja 9 artiklassa hankinta-, avustus- ja muita menettelyjä varten määriteltyjä kansalaisuutta ja alkuperää koskevia sääntöjä.
7 artikla
Ohjelmasuunnitteluasiakirjan väliarviointi ja tämän päätöksen täytäntöönpanon arvioiminen
1. Grönlannin maakuntahallitus, Tanskan hallitus ja komissio laativat 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä väliarvioinnin ohjelmasuunnitteluasiakirjasta ja sen vaikutuksista Grönlantiin yleensä. Komissio ottaa mukaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, mukaan lukien valtiosta riippumattomat toimijat ja paikallisviranomaiset.
2. Asetuksen (EU) N:o 236/2014 17 artiklasta poiketen komissio laatii viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 puolivälissä tämän päätöksen perusteella rahoitettavien toimenpidetyyppien uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemistä varten arviointikertomuksen, jossa käsitellään tavoitteiden saavuttamista ja Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa resurssien käytön tehokkuutta mittaavien tulos- ja vaikutusindikaattoreiden avulla. Arvioinnissa käsitellään myös mahdollisuuksia yksinkertaistamiseen, päätöksen perusteella tehtävän yhteistyön sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, sen kaikkien tavoitteiden jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimenpiteillä on osaltaan edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista. Siinä on otettava huomioon päätöksen 2006/526/EY pitkän aikavälin vaikutusten arvioinnin tulokset.
3. Komissio pyytää Grönlantia toimittamaan komissiolle kaikki tämän päätöksen nojalla rahoitettujen toimenpiteiden seurantaa ja arviointia varten tarvittavat tiedot tuen tuloksellisuutta koskevien periaatteiden mukaisesti.
8 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa Grönlanti-komitea, jäljempänä ’komitea’. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
3. Kun komitean lausunto on tarkoitus hankkia kirjallista menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään tuloksettomana, jos puheenjohtaja lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa niin päättää tai komitean jäsenten yksinkertainen enemmistö sitä pyytää.
9 artikla
Rahoituksen soveltamisala
1. Grönlannin maakuntahallituksen vahvistamien alakohtaisten politiikkojen puitteissa unionin rahoitustukea voidaan myöntää seuraaviin toimiin:
a)
ohjelmasuunnitteluasiakirjan mukaiset uudistukset ja hankkeet;
b)
instituutioiden ja valmiuksien kehittäminen sekä ympäristöä ja ilmastonmuutosta koskevien näkökohtien huomioon ottaminen; ja
c)
teknisen alan yhteistyöohjelmat.
2. Unionin rahoitustuki myönnetään pääasiallisesti budjettituen muodossa.
10 artikla
Rahoitusohje
Rahoitusohje tämän päätöksen täytäntöönpanoa varten ajanjaksolla 2014-2020 on 217 800 000 euroa.
3 JAKSO
LOPPUSÄÄNNÖS
11 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014 ja 31 päivään joulukuuta 2020.
Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2014.