NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 833/2012
ze dne 17. září 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. prosince 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany Dotčené Řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 3 níže) v období od 1. října 2010 do 30. září 2011, které jsou požadovány v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii na základě informací, které obdržela od spolupracujících výrobců v Unii před zahájením šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř největších známých společností nebo skupin společností v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný. Třetí dovážející společnost poskytla písemné stanovisko, ale neodpověděla na dotazník.
(9)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Aby se vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožnilo požádat o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti všem čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásily se dvě společnosti, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství: jedna společnost byla součástí vybraného vzorku, druhá nikoli. Žádosti o přiznání individuálního zacházení předložily společnosti zařazené do vzorku a společnost, která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale která nebyla součástí vzorku.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení (konkrétně čtyřem společnostem zařazeným do vzorku a všem ostatním společnostem), aby mohli požádat o individuální zjišťování. Dotazníky byly rovněž zaslány ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny, konkrétně čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii, uživatelům a sdružení spotřebitelů.
(12)
Odpovědi poskytli tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na dotazník pro uživatele odpovědělo také šest maloobchodníků.
(13)
Komise neobdržela žádné žádosti o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itálie;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Německo;
-
ITS BV, Apeldoorn, Nizozemsko;
-
SPHERE Group, Paříž, Francie.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanghaj;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanghaj.
Dovozce v Unii ve spojení s výrobcem
-
CeDo Limited, Telford, Spojené království.
Výrobce v Turecku (srovnatelná země)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
S cílem shromáždit informace týkající se nákladů na hlavní nepřímou surovinou pro výrobu hliníkových fólií, tj. surový hliník, se Komise obrátila na Šanghajskou burzu neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange, dále také jen „SHFE“), která je důležitou platformou pro obchodování s hliníkem v Číně. O informace o světových trzích a cenách byla požádána Londýnská burza kovů (London Metal Exchange, dále také jen „LME“), kde byla kromě toho uskutečněna informační návštěva. SHFE na žádost Komise poskytla písemné informace. Komise rovněž navrhla informační návštěvu na SHFE, která byla původně schválena. V pozdější fázi však SHFE došla k závěru, že by k návštěvě bylo třeba povolení od čínské vlády. Čínské orgány naopak popřely, že by takové povolení bylo nezbytné. Nakonec SHFE odvolala své původní schválení návštěvy a rozhodla se ji nepřijmout.
(16)
Informační návštěva se uskutečnila na Šanghajských trzích s kovy (Shanghai Metals Markets, dále také jen „SMM“), které jsou poskytovatelem a vydavatelem informací o cenách v Šanghaji.
3. Období šetření
(17)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený Výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(19)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
2. Obdobný Výrobek
(20)
Šetření ukázalo, že hliníkové fólie v rolích vyráběné v ČLR a z této země vyvážené, hliníkové fólie v rolích, které v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníkové fólie v rolích, které jsou vyráběny a prodávány v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr Vzorku Výrobců v Unii
(21)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(22)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř největších (skupin) společností vybraných z více než 30 výrobců v Unii, o kterých bylo již před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje výrobců, jejich velikosti a geografické polohy v rámci Unie; navrhovaný vzorek představoval 44 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Po vypršení termínu pro předložení připomínek jedna zúčastněná strana namítla, že by ve vzorku měl figurovat také výrobce ze Spojeného království. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jeden výrobce ze Spojeného království již do vzorku byl zařazen (součást společnosti Sphere Group). Žádná jiná zúčastněná strana proti konečné podobě vzorku neměla námitek, a vzorek byl proto potvrzen.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(23)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(24)
Pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Výběr vzorku již proto nebyl považován za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(25)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění dumpingu.
(26)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 7 800 tun, což je přibližně 60 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Jedna z vybraných společností následně ukončila spolupráci a další společnost oznámila Komisi, že informace, které jí poskytla ve formuláři pro výběr vzorku, byly chybné. Na základě těchto nových informací bylo rozhodnuto vyloučit tuto společnost ze vzorku společností. Komise vyzvala dvě další společnosti, aby se staly součástí vzorku. Proběhla konzultace se spolupracujícími vyvážejícími výrobci, zastoupením ČLR při EU a žadatelem ohledně konečného složení vzorku. Žádná zúčastněna strana proti tomuto výběru neměla výhrady. Následně jedna ze společností nově zařazených do vzorku rovněž ukončila spolupráci. Konečný vzorek tedy zahrnoval tři vyvážející výrobce v ČLR, což představovalo přibližně 30 % dovozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření a 50 % objemu prodeje 14 vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
O přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se přihlásily dvě společnosti: CeDo Shanghai Co. Ltd. (dále jen „CeDo Shanghai“) a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (dále jen „Blue Diamond“). Pouze společnost CeDo Shanghai byla vybrána do výše zmíněného vzorku; druhá společnost vybrána nebyla. V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd a další v. Rada Evropské unie však bylo rozhodnuto prošetřit všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, které byly předloženy ve stanovené lhůtě, tj. také žádosti obou výše uvedených společností.
(29)
Žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství byly zkoumány prizmatem pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(30)
V prostorách těchto společností byla provedena šetření na místě týkající se žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(31)
Oběma společnostem bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství podle prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c), neboť existovaly důkazy, že cena hlavní základní suroviny, hliníku, byla zkreslena. Zkreslena byla také cena meziproduktu, hliníkových fólií ve velkých rolích, jak je popsáno níže. Tyto společnosti rovněž nesplnily další kritéria, jak je vysvětleno níže.
1.1.1. Celoodvětvové závěry ohledně kritéria 1 - obchodní rozhodnutí a náklady nejdůležitějších vstupů
(32)
Hliníkové fólie v malých rolích se vyrábí jednoduchým postupem, který spočívá v převíjení, stříhání a balení hliníkových fólií ve velkých rolích do menších rolí. Hlavní surovinou pro výrobu hliníkových fólií je surový hliník. Surový hliník činí asi 60-70% výrobních nákladů výrobku, jenž je předmětem tohoto šetření, a je tudíž rozhodující nákladovou položkou při jeho výrobě. To se odráží v celoodvětvové praxi určování nákupní a prodejní ceny hliníkové fólie na základě referenční ceny surového hliníku (hliníkového ingotu) navýšené o poplatky za výrobu/převod. Společnosti žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nakoupily hliníkové fólie ve velkých rolích na základě kupní smlouvy, ve které se stanovily ceny hliníkové fólie ve velkých rolích s odkazem na ceny surového hliníku zveřejněné na Šanghajských trzích s kovy, které jsou poskytovatelem informací o cenách různých kovů a určují tyto ceny na základě cen spotových obchodů v šanghajské oblasti. Ceny uváděné na Šanghajských trzích s kovy jsou pro ceny hliníku na domácím trhu vysoce reprezentativní. Tyto ceny se velmi důsledně řídí cenami na SHFE, na které se uskutečňuje většina transakcí v Číně.
(33)
Celosvětovou referencí pro cenu surového hliníku, který je komodita, je kotace na Londýnské burze kovů. Cena hliníku na domácím čínském trhu se výrazně liší od cen na Londýnské burze kovů. Jak ukazuje následující graf, cenový rozdíl mezi LME a SHFE se v období šetření pohyboval v rozmezí od + 500 až -90 USD/t. Během období šetření byla kotace na LME na základě průměrných měsíčních hodnot o více než 9 % vyšší než kotace na SHFE (čistá cena), přičemž rozdíl v polovině období činil až + 23 %. Je třeba rovněž zmínit, že během druhé části období šetření, kdy ceny na celém světě klesaly vzhledem k poklesu poptávky na trhu, bylo možné u cen na SHFE sledovat opačný trend (výsledkem toho byly ceny i o 3 % vyšší než ceny na Londýnské burze kovů), což dále ilustruje, že ceny na tomto trhu jsou zkreslené.
(34)
Tento zásadní rozdíl v cenách surového hliníku v porovnání se zbytkem světa, jak je vysvětleno výše, existuje pravděpodobně v důsledku kombinace řady státem ovlivňovaných faktorů a významného zasahování ze strany státu na domácím trhu, které se uskutečňuje pomocí celé řady nástrojů. Tento vliv státu měl za následek tvorbu a existenci poměrně izolovaného domácího trhu se surovým hliníkem v Číně, na který nepůsobí tržní síly.
(35)
Zaprvé, SHFE je kontrolována čínským státním regulačním orgánem (China Securities Regulatory Commission, dále jen „CSRC“). SHFE vykonává své funkce v souladu s nařízením o správě obchodování futures kontraktů (Futures Trading), s opatřeními pro správu takového obchodování a v souladu se svými stanovami. Řada z těchto státem uložených pravidel, kterými se řídí fungování burzy, přispívá k nízké volatilitě, zkreslení cen a vývoji cen na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího obchodovacího dne, obchoduje se s nízkou frekvencí (do 15. dne každého měsíce), termínové smlouvy jsou omezeny na dobu až 12 měsíců, otevřené pozice (open interests) obchodníků jsou omezeny na určitou částku, cenová spekulace je zakázaná.
(36)
Přístup na burzu je ze zákona umožněn pouze čínským obchodníkům, kteří k obchodování na burze rovněž potřebují schválení od CSRC. Zástupci na trhu členů SHFE mohou provádět transakce pouze na žádost členů SHFE, nemohou přijímat pokyny od jiných organizací a nemohou obchodovat na vlastní účet. Fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho skutečnost, že představují pouze platformu pro fyzické výměny (neprodávají se deriváty), zcela izoluje čínské trhy s hliníkem. V důsledku toho je arbitráž s Londýnskou burzou kovů nebo s jinými trhy prakticky nemožná a burza funguje izolovaně od světových trhů. Proto nelze stavět tyto trhy na stejnou úroveň.
(37)
Za druhé, stát zasahuje do mechanismu tvorby cen na SHFE, vzhledem k tomu, že je jak prodejcem surového hliníku, tak prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů nákupčím. Čínská vláda například zavedla stimulační balíček, jehož cílem bylo omezit dopady hospodářské krize na konci roku 2008; tento balíček zahrnoval program, který spočíval v pověření Státního úřadu pro rezervy nákupem hliníku od hliníkových hutí za účelem podpory jejich činnosti tím, že se uměle zvýší domácí poptávka, jelikož globální poptávku snížila celosvětová finanční a hospodářská krize. Tyto státem pořádané nákupy měly za následek významné zkreslení cen během prvního pololetí roku 2009. Zajímavé je zjištění, že na konci období šetření se ceny na čínském domácím trhu pohybovaly opačným směrem než ceny na světových trzích.
(38)
Čínský stát popsal svoji politiku zásahů v odvětví hliníku ve svém 12. pětiletém rozvojovém plánu pro hliník (2011-2015). V plánu se uvádí toto opatření: „úprava daňových úlev a slev na vývozní daně a dalších ekonomických nástrojů a přísná kontrola celkového objemu expanze a vývozu primárních výrobků“. V praxi to znamená, že na podporu odvětví hliníku je zaměřena kombinace specifických daňových režimů. Tyto nástroje omezují vývoz surového hliníku z ČLR a současně podporují dovoz a výrobu navazujících výrobků (jako dotčený výrobek) z hliníku pro domácí i vývozní trhy.
(39)
Tento plán navazuje na mnohaletou politiku popsanou v předchozích plánech. Tyto plány byly uskutečňovány v průběhu mnoha let a během období šetření byla prováděna řada níže popsaných prováděcích opatření. Jedná se o tyto programy:
1)
vývozní clo ve výši 17 % na surový hliník a hliníkový šrot (ve srovnání s 0% clem na hliníkové fólie v malých rolích);
2)
sleva na DPH ve výši 0 % na surový hliník (ve srovnání s 15% slevou na hliníkové fólie od června 2009);
3)
zrušení 5% cla na dovoz kovů.
(40)
Kombinaci těchto opatření používá stát k omezení vývozu surového hliníku, což na druhé straně vede k rostoucí domácí dodávce a ke snížení cen na domácím trhu.
(41)
Velká většina čínských hliníkových hutí je ve vlastnictví státu. Různé průmyslové plány, které zřetelně ovlivňují výrobní kapacitu a výrobu hliníku, v současnosti zejména 12. pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví hliníku, podporují strategický rozvoj „hluboce zpracovaných výrobků z hliníku a odvětví výroby hliníku, aby se dále rozšířil průmyslový řetězec“.
(42)
Opatření přijatá čínským státem, jak jsou popsána výše, byla tedy považována za důkaz zásahů státu do rozhodování společností týkajícího se získávání surovin a jejich výrobních nákladů. Současný čínský systém spočívající ve vysokých vývozních clech a nulovém vracení DPH z vývozu surového hliníku, spolu s nulovou vývozní daní a částečným vrácením DPH na vývoz navazujících výrobků z hliníku, jako je dotčený výrobek, a zásahy státu při stanovování cen na SHFE, vedl v zásadě k situaci, kdy čínské ceny surového hliníku a ceny navazujících výrobků z hliníku (rovněž používaných jako surovina při výrobě dalších výrobků z hliníku) jsou výsledkem zásahu státu a nezávislé na kolísání cen na mezinárodních trzích. To má přímý dopad na rozhodování společností při pořizování navazujících hliníkových surovin. Ceny hliníku byly vždy narušeny (s výjimkou, jak již bylo uvedeno výše, velmi omezené doby, kdy byly zřejmě ve hře jiné narušující priority státu), což poskytovalo čínským výrobcům hliníkových fólií nespravedlivou výhodu.
(43)
Vzhledem k tomu, že surový hliník činí asi 60 % nákladů na výrobu hliníkových fólií v malých rolích, představuje tento rozdíl významné nepřiměřené nákladové zvýhodnění čínských výrobců, které je pro druh komodity, jako jsou hliníkové fólie v malých rolích, rozhodující.
(44)
Poté, co jí byla zjištění Komise zpřístupněna, společnost CeDo Shanghai je zpochybnila. Nejprve tvrdila, že některá zjištění Komise jsou chybná a nekonzistentní, což negativně ovlivňuje celková zjištění týkající se obchodního rozhodování společností v ČLR. Konkrétně uvedla, že přístup na SHFE není omezen pouze na čínské státní příslušníky, neboť je možné otevírat účty u zprostředkovatelů, kteří mají povolení k obchodování na SHFE. V obecnosti společnost nezpochybnila skutečnost, že existují kontrolované akce ze strany čínského státu, ale podle jejího názoru není cílem těchto akcí narušení cen a zajištění trvale nízké volatility na trhu, nýbrž prevence spekulací a možných chyb při provádění transakcí. Dále podnik tvrdil, že v období šetření byly variace a rozdíl cen na SHFE a LME spíše omezené, a v určitém období byly dokonce ceny v ČLR vyšší než jinde ve světě. Proto je cenové zvýhodnění čínských výrobců, které by bylo způsobeno snížením cen, minimální, pokud vůbec nějaké. Společnost dále vysvětluje, že zvrácení vývoje cen na konci období šetření bylo způsobeno skutečností, že čínské hospodářství na konci roku 2011 stále expandovalo, a nebylo tedy výsledkem narušení ze strany státu. Nakonec společnost tvrdila, že výše uvedené mechanismy nebo postupy nemají podstatný vliv na rozhodování společností, pokud jde o jejich náklady a cenové politiky.
(45)
Prohlášení společnosti nejsou v rozporu se zjištěním Komise, že obchodování na burze je vyhrazeno pouze čínským obchodníkům. Pokud jde o účel a cíl akcí prováděných státem, jsou prohlášení společnosti spekulativní a v tomto okamžiku nepodložená důkazy. Důvod zavedení těchto předpisů a omezení je irelevantní; směrodatný je jejich celkový dopad, který spočívá ve vytvoření izolovaného domácího trhu s hliníkem, na kterém se vývoj cen neřídí vývojem cen na světových trzích. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že po poskytnutí informací čínské orgány k tomuto bodu nepředložily žádné připomínky. Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, narušení čínského trhu s hliníkem (cenový rozdíl v období šetření je -9 %) je dostatečně významné, aby vedlo k významnému nepřiměřenému nákladovému zvýhodnění čínských výrobců výrobku takového komoditního typu, jako je dotčený výrobek. Toto nákladové zvýhodnění nelze vysvětlit žádnou komparativní výhodou čínských výrobců hliníku. A konečně, všechny spolupracující společnosti nakupovaly suroviny na čínském domácím trhu na základě smluv, které jsou indexovány podle místních cen hliníku. Individuální rozhodnutí společností jsou tedy zřetelně ovlivněna akcemi státu, které narušují trh s hliníkem.
(46)
Společnost Blue Diamond vysvětlila, že ceny na SMM nejsou státem diktované ceny a že SMM se podobá LME, neboť v obou případech se jedná o veřejné zdroje informací. Komise nezjistila, že by ceny byly přímo stanovované státem, proto je tato připomínka irelevantní. Dále pak veřejná dostupnost cen automaticky nezajišťuje, že jsou tyto ceny výsledkem tržních sil.
1.1.2. Závěry pro konkrétní společnosti ohledně kritérií 2 až 5
(47)
Komise zjistila, že společnost CeDo Shanghai nesplnila kritérium 3, jelikož její splátky půjčky v cizí měně podléhaly schválení devizové správy, o které se lze domnívat, že má rušivý vliv na rozhodování společnosti o půjčkách, a tedy na její finanční situaci.
(48)
Společnost CeDo Shanghai zpochybnila zjištění Komise týkající se kritéria 3. Tvrdila, že registrace u devizové správy je celostátní praxí, která se vztahuje na všechny společnosti, které splácí půjčky ze zahraničí a jedná se pouze o řádnou správu věcí veřejných ze strany čínských finančních orgánů, které musí zajistit, aby nedocházelo k nekalým transakcím za účelem umožnění odtoku financí z Číny. Společnost dále tvrdila, že její výrobní náklady ani její celková finanční situace v žádném případě nezávisí na tomto schválení. Společnost CeDo Shanghai proto tvrdila, že definice kritéria 3 ze strany Komise je v tomto ohledu chybná.
(49)
Rozhodnutí o financování jsou pro podniky bezpochyby jedna z nejdůležitějších rozhodnutí. Regulace ohledně vnějšího dluhu uváděná společností CeDo Shanghai jasně uplatňuje schvalovací postup u půjček, které nepochází z Číny. Rozhodování podniků o financování ze zahraničí tedy podléhá schválení ze strany státu, který tak narušuje finanční situaci společností. Tvrzení společnosti proto bylo zamítnuto.
(50)
Společnost Blue Diamond nesplnila kritérium 1 také z dalšího důvodu, neboť využívá rozšířeného osvobození od daně z příjmu. Dále nesplnila kritérium 2, neboť nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech. Dále tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritérium 3, jelikož využívá průmyslových objektů zdarma, což narušuje její náklady a finanční situaci.
(51)
Společnost zpochybnila některá z těchto zjištění. Tvrdila, že osvobození od daně nemá vliv na její vývozní ceny, které jsou předmětem antidumpingového šetření. Tvrdila rovněž, že ve svém účetnictví dodržovala čínská pravidla týkající se DPH a vysvětlila, že odlišnosti v záznamech o prodeji a v účetních záznamech byly výsledkem smluvních podmínek a nebyly běžnou praxí společnosti. Společnost dále potvrdila, že používá značného množství průmyslových prostor zdarma na základě dohody.
(52)
Připomínky týkající se dvojí fakturace byly v rozporu s vysvětlením a důkazy poskytnutými během šetření na místě. Nebyly poskytnuty žádné další důkazy o dvojí fakturaci a o tom, jakým způsobem byl postup společnosti pro odpisy v souladu s čínskými pravidly týkajícími se DPH, jak tvrdila tato společnost. Společnost kromě toho potvrdila závěry týkající se osvobození od daní a bezplatné využívání průmyslových prostor. V této souvislosti je třeba uvést, že kritéria používaná k posouzení žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se netýkají vždy striktně vývozní ceny, ale slouží k určení toho, zda u výrobce v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Vzhledem k tomu, že společnost nepožádala o individuální zjišťování a ani nebyla vybrána do vzorku, nebyly požadovány informace o jejích vývozních cenách.
(53)
Zacházení jako v tržním hospodářství se tudíž zamítá oběma společnostem.
1.2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond požádaly o individuální zaházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond splnily všechny podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(56)
Proto bylo všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a společnosti Blue Diamond přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná Země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k této volbě vyjádřili.
(59)
Nebyly obdrženy žádné podstatné připomínky k volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako navrhované srovnatelné země. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jinou srovnatelnou zemi výrobců obdobného výrobku.
(60)
Výrobci v USA však nebyli ochotni spolupracovat, přestože během šetření byli kontaktováni všichni známí výrobci v USA. Komise požádala o spolupráci výrobce v ostatních třetích zemích, které byly uvedeny v podnětu, jako je Mexiko a Jihoafrická republika, avšak ani v těchto zemích nedošlo k navázání spolupráce.
(61)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí. Dopisy a dotazníky byly proto rozeslány všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (Turecko, Indie, Jižní Korea).
(62)
Dva turečtí výrobci se přihlásili ke spolupráci. Dále jeden výrobce odpověděl na všechny otázky dotazníku a souhlasil s inspekcí ve svých prostorách.
(63)
Komise zveřejnila své posouzení týkající se vhodnosti Turecka jako srovnatelné země v nedůvěrné dokumentaci, která je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí. Žádná ze zúčastněných stran se k výběru Turecka jako srovnatelné země nevyjádřila.
(64)
Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná Hodnota
(65)
Vzhledem k tomu, že žádná ze společností žádajících o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria pro toto přiznání, a další dvě společnosti, které byly vybrány do vzorku, o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nepožádaly, běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce byla stanovena, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění výše, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty v Turecku pro obdobný výrobek. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo splatné v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce uvedeného ve 14. bodě odůvodnění výše.
(66)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej uskutečněný tureckým spolupracujícím výrobcem obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(67)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na tureckém trhu v období šetření.
(68)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(69)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(70)
Pokud spolupracující turecký výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(71)
U druhů výrobku, které nebyly prodávány spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu, ale byly prodávány na jiných trzích, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu téhož druhu výrobku prodávaného na jiných trzích byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V případě druhů výrobků, které nebyly tureckým spolupracujícím výrobcem prodávány vůbec, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu všech druhů výrobku byly přičteny jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
(72)
Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které turecký výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní Ceny
(73)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(74)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(75)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhli dva dovozci dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
5. Srovnání
(76)
Vzhledem k tomu, že čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného tureckou spolupracující společností.
(77)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a záruky a úpravy úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady. Hmotnost balení nebyla při srovnávání brána v úvahu.
(78)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna nízká shoda. Jestliže nemohly být identifikovány žádné přímé shody, byly porovnávány podobné druhy a byly provedeny úpravy za účelem zohlednění rozdílů jako např. v typech balení. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová Rozpětí
(79)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(80)
Výpočet váženého průměru těchto tří dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(81)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (přibližně 60 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců.
(82)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:
Tabulka č. 1
Dumpingová rozpětí
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuální zacházení
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuální zacházení
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuální zacházení
28,6 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
E. ÚJMA
1. Výroba v unii a výrobní odvětví unie
(83)
V Unii existuje 31 výrobců nebo skupin výrobců obdobného výrobku, z nichž většina je relativně malá. Dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žadatel Eurométaux jednal jménem sedmi výrobců, jejichž souhrnná výroba během období šetření činila přibližně 50 % celkové výroby v Unii některých hliníkových fólií v rolích. Je však třeba poznamenat, že se údaje poskytnuté žadatelem, jak bylo ověřeno z jiných zdrojů, vztahovaly na všechny známé společnosti, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Na tomto základě byla celková výroba obdobného výrobku v Unii v období šetření odhadnuta na 91 000 tun. Prostřednictvím žadatele byly shromážděny nebo zpřístupněny informace od všech známých společností, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Tyto informace budou při tomto šetření použity jako makroekonomické ukazatele.
2. Spotřeba v unii
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Unie uskutečněného výrobním odvětvím Unie a na základě dovozu na trh Unie. Tyto údaje byly předloženy žadatelem a byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám. Údaje poskytnuté o výrobcích v Unii byl ověřeny na základě údajů, které Komise obdržela během šetření pozic a výběru vzorků. Údaje o dovozu dotčeného výrobku jak pro dotčenou zemi, tak pro třetí země byly ověřeny na základě údajů z databáze COMEXT (Eurostat). Žadatel poukázal na to, že jeho údaje o prodeji na trhu Unie obsahovaly určité objemy vyrobené v ČLR, které již byly zahrnuty do údajích o dovozu. Proto se z objemu prodeje některých výrobců nezařazených do vzorku v EU, kteří rovněž dováželi z ČLR, učinil odpočet. Tento odpočet zabránil dvojímu započítání objemů prodeje do celkové spotřeby.
(85)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v EU (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Celkový dovoz
4 600
7 600
10 300
14 300
Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
91 000
91 500
87 700
82 456
Celková spotřeba
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Celková spotřeba na trhu EU během posuzovaného období kolísala pouze mírně. Příčinou této stability byla skutečnost, že trh EU pro dotčený výrobek je dobře zavedený; vzhledem k tomu, že se jedná o výrobek běžně používaný v domácnostech, nedocházelo navzdory hospodářské krizi na trhu s tímto výrobkem k výrazným výkyvům.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objemy a podíl na trhu
(87)
Údaje o objemech dovozu byly získány od žadatele, který upravil statistické údaje Eurostatu na základě svých znalostí o trhu. Tato úprava byla nezbytná, neboť statistika kódů KN obsahuje dovoz, který není dovozem dotčeného výrobku. Úprava byla založena na poznatcích o vývozu na trh EU z různých vyvážejících zemí a na dovozní ceně, která by naznačovala, zda byl dovážený výrobek dotčeným výrobkem či nikoliv. Podrobné údaje a metodologie byly zúčastněným stranám zpřístupněny v příloze 3 žádosti. Na tomto základě se dovoz do Unie z ČLR během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Podíl na trhu
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Zdroj: Žadatel
(88)
Po antidumpingovém šetření ohledně hlavní suroviny a předcházejícího výrobku (hliníkové fólie ve velkých rolích), které vedlo v roce 2009 k uložení cel pro čínské výrobce, objem dovozu z ČLR podstatně vzrostl. Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 200 %.
(89)
Podíl na trhu zaujímaný čínskými vyvážejícími výrobci vykazuje stejný vzestupný trend dovozu během posuzovaného období: vzrostl ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření.
3.2. Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(90)
Průměrné ceny dovozu z ČLR se vyvíjely takto:
Tabulka č. 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena CIF (EUR/t)
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Zdroj: Eurostat
(91)
Mělo by být uvedeno, že čínské dovozní ceny se ve velké míře řídí čínskými cenami surovin (především slitin hliníku). Dovozní ceny však v období šetření klesly o 3 %, ve srovnání s rokem 2010, kdy se ceny surovin zvýšily přibližně o 4 % (viz níže uvedená tabulka).
Tabulka č. 4
Vývoj průměrných cen hliníku v Číně
2008
2009
2010
Období šetření
Měsíční spotová vážená průměrná cena na SHFE (EUR/t)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Zdroj: Šanghajská burza neželezných kovů (SHFE), bez DPH
(92)
Vzhledem k tomu, že veškerý známý čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání cenového podbízení (a prodeje pod cenou) provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného výrobním odvětvím Unie.
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 10,0 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví unie
4.1. Předběžné poznámky
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(96)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje a podíl na trhu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Toto posouzení bylo založeno na informacích poskytnutých žadatelem, které byly ověřeny na základě údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii.
(97)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Výrobní kapacita (v tunách)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Využití kapacity
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že výroba v posuzovaném období navzdory stabilní spotřebě klesala. Ačkoli výrobní kapacita byla během posuzovaného období přiměřeně stabilní, využití kapacity klesalo stejně jako výroba.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje na trhu EU (v tunách)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Podíl na trhu
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v průběhu období šetření.
4.2.3. Růst
(100)
Pokles objemu prodeje v EU a podílu výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období je třeba vnímat v kontextu stabilní spotřeby během stejného období, jak je popsáno v 85. bodě odůvodnění.
4.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
4.3.1. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 7
Prodejní ceny
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/t)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Průměrné prodejní ceny (včetně značkových a neznačkových výrobků) vykazují během posuzovaného období pokles o 2 %. Prodejní ceny však nebyly považovány za spolehlivý ukazatel újmy, jelikož byly značně ovlivněny cenami surovin (zejména hliníku), které během posuzovaného období vykazovaly podobnou tendenci. Celkově vzato, ceny v roce 2010 a v období šetření byly nižší z důvodu cenového podbízení popsaného v 94. bodě odůvodnění výše.
4.3.2. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka č. 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Mzda na zaměstnance
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, ačkoli mzdy mírně vzrostly. Navíc pokles počtu zaměstnanců nevedl k nárůstu produktivity, neboť ztráty objemu prodeje, jak jsou popsány ve 99. bodě odůvodnění výše, byly ještě výraznější. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009; v roce 2010 se začala zvyšovat, avšak nedosáhla své počáteční úrovně. V období šetření se produktivita vrací na nejnižší úroveň z roku 2009.
4.3.3. Zásoby
Tabulka č. 9
Zásoby
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Konečný stav zásob jako procento výroby
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Ačkoli společnosti výrobního odvětví Unie zařazené do vzorku udržovaly své zásoby na nízké úrovni a využívaly systému výroby na objednávku, některé běžné výrobky zůstávaly na skladě. Výše zásob se značně zvýšila, a to jak v absolutních číslech, tak jako procento výroby. Během dotčeného období se úroveň stavu zásob na konci roku zvýšila z 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 10
Ziskovost
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
2,7%
6,2%
2,7%
0,7%
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Takto vypočtená ziskovost dosáhla své nejvyšší úrovně v roce 2009, jelikož se snížily náklady na nákup hlavní suroviny (tj. hliníku). Od roku 2009 se zisk začal snižovat a v období šetření dosáhl 0,7 %. Tyto údaje o ziskovosti se týkají všech segmentů trhu, včetně relativně ziskového značkového segmentu, který byl mnohem méně zasažen konkurencí levného čínského dovozu. Segment privátních značek byl však v období šetření výrazně ztrátový.
(105)
Schopnost získávat kapitál výrobní odvětví Unie neuvedlo jako významný problém.
Tabulka č. 11
Peněžní tok, investice a návratnost investic
2008
2009
2010
Období šetření
Peněžní tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investice (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Návratnost investic
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, jakož i návratnost investic, sledovaly podobný negativní trend jako zisk z obratu.
(107)
V roce 2008 jeden výrobcem v EU investoval do dodatečných skladovacích zařízení. V ostatních letech posuzovaného období nebyly zjištěny žádné významné investice společností výrobního odvětví Unie zařazených do vzorku.
4.3.5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(108)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(109)
Šetřením bylo prokázáno, že se mnoho ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršilo, nebo se nevyvíjelo v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2010 do konce období šetření.
(110)
V posuzovaném období v souvislosti se stabilní spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Současně s tím klesl celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie o 9 % a jeho podíl na trhu poklesl přibližně o 10 procentních bodů. Rovněž zásoby výrobního odvětví Unie se výrazně zvýšily, což poukazuje na jeho neschopnost výrobek prodat. Levný dumpingový dovoz během posuzovaného období trvale rostl a jeho ceny byly v období šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(111)
Dále byly v roce 2010 a během období šetření významně ovlivněny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost.
(112)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(114)
Na konci roku 2009 byla na hliníkové fólie ve velkých rolích pocházející z ČLR uložena antidumpingová cla. Od tohoto data se dovoz dotčeného výrobku (navazujícího výrobku) rychle zvýšil. Toto zvýšení dovozu probíhalo současně se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
(115)
Šetření prokázalo, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období stabilní, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl, a to o více než 200 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se také zvýšil ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření (tj. přibližně o 9 procentních bodů). Zároveň objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie poklesl o 9 % a podíl na trhu klesl rovněž o 9 procentních bodů, z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v období šetření.
(116)
Pokud jde o cenový tlak, je třeba zdůraznit, že ze strany čínských vyvážejících výrobců docházelo v období šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Cenový tlak při rostoucích objemech umožňoval čínským vyvážejícím výrobcům získávat zakázky od velkých odběratelů (maloobchodníků a velkoobchodníků). U stávajících zakázek muselo výrobní odvětví Unie upustit od růstu cen, které byly nezbytné ke kompenzování zvýšení cen hliníku. Cenové podbízení se v období šetření pohybovalo kolem 10 % a v témže roce výrobní odvětví Unie zvýšilo průměrné ceny o 3 %, aby kompenzovalo zvýšené náklady na suroviny; čínští vyvážející výrobci naopak snížili své ceny na trhu EU o přibližně 3 % (viz tabulka č. 3). To vedlo k podstatnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a ve zhoršení mnoha ukazatelů újmy.
3. Účinky dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(118)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství byly poskytnuty žadatelem na základě údajů Eurostatu.
Tabulka č. 12
Dovoz ze třetích zemí
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz ze třetích zemí
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Podíl na trhu
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Dovoz ze třetích zemí (především z Indie, Ruska, Tchaj-wanu a Turecka) se v posuzovaném období zvýšil o 300 %. Celkový podíl takového dovozu na trhu EU je však stále zanedbatelný. Proto nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
3.2. Objem vývozu a ceny
(120)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství jsou ověřené údaje, které poskytli výrobci zařazení do vzorku.
Tabulka č. 13
Vývoz uskutečněný výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu EU
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Vývoz jako procento výroby
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Vývozní ceny
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Objem vývozu uskutečněného výrobci zařazenými do vzorku nebyl v posuzovaném období významný: nikdy nepředstavoval více než 2 % vyrobeného objemu. Objem vývozu sledoval trend podobný tomu, který byl pozorován u objemu prodeje na evropském trhu. Vzhledem ke svému omezenému objemu nepřispěl vývoj vývozu uskutečněný výrobci v Unii k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.3. Dopad hospodářské krize
(122)
Hospodářská krize nezpůsobila během posuzovaného období žádný pokles spotřeby Unie. Jak bylo možné očekávat u běžných výrobků pro domácnost, finanční krize neměla žádný dopad na spotřebu hliníkových fólií v rolích, které jsou stále velmi stabilním výrobkem v odvětví zpracování potravin a v balírenském odvětví. Hospodářská krize tedy nepřispěla k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření.
3.4. Konkurence na trhu Unie
(123)
Konkurenční tlak na trhu Unie je silný vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je poměrně různorodé (existuje zde více než 30 výrobců) a že jedním z jeho hlavních odběratelů je silné odvětví maloobchodu.
(124)
V průběhu mnoha let největší maloobchodníci v Evropské unii vyvinuli své vlastní značky (privátní značky), které v souvislosti s AHF postupně snižovaly objem prodeje vlastních značek výrobců. To způsobovalo újmu výrobcům výrobního odvětví Unie, kteří utrpěli pokles prodeje v ziskovější značkové části své výroby a byli nuceni podstupovat vyšší konkurenční tlak v rostoucím segmentu privátních značek.
(125)
Šlo však o postupný mnohaletý proces a šetření prokázalo, že obchod s privátními značkami se od roku 2010 do období šetření zvýšil pouze z 83 % na 84 %. Navzdory tomuto nárůstu bude mít tedy pouze malý dopad na výrobce v EU a nevysvětluje rozsah újmy, kterou výrobci v EU utrpěli.
3.5. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(126)
Zúčastněné strany uvedly, že kolísání výrobních nákladů, zejména cen hliníku, přispělo k újmě.
(127)
Náklady na výrobu AHF jsou úzce spojeny s vývojem cen hliníku, který je hlavní surovinou používanou k výrobě tohoto výrobku. Celosvětovou referencí pro ceny hliníku je LME.
Tabulka č. 14
Vývoj průměrných cen hliníku na LME
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná hotovostní cena za tunu v USD na LME
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Zdroj: LME
(128)
Vývoj uvedený výše vyplynul z finanční krize, jež vypukla přibližně v říjnu 2008. Ceny hliníku poklesly kvůli snížené poptávce a v určitém rozsahu vzrostly koncem období šetření. Průmyslové odvětví AHF však běžně stanoví své ceny na základě cen na LME plus rozpětí na pokrytí transformačních nákladů a zisk. To znamená, že za běžných okolností nemá kolísání cen na LME významný dopad na situaci výrobního odvětví AHF, neboť ceny hotových výrobků se pohybují v souladu s cenami na LME. Výrobní odvětví Unie vždy existovalo v podmínkách výkyvů cen hliníku.
(129)
Bylo také řečeno, že výrobní odvětví Unie má neefektivní zařízení, které přispělo k újmě. Je třeba říci, že šetření nepodpořilo toto stanovisko a že ve skutečnosti transformační náklady jako celek v EU a v Číně byly obdobné. Kromě toho by jakákoli taková neúčinnost znamenala, že ziskovost výrobního odvětví Unie by byla nízká po mnoho let a toto tvrzení nevysvětluje ztrátu tržního podílu, objemu prodeje a ziskovosti, k nimž docházelo od roku 2009 do období šetření.
(130)
S ohledem na výše uvedené nelze kolísání cen hliníku nebo údajnou výrobní neúčinnost považovat za příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.6. Nadměrná kapacita
(131)
Jak je uvedeno výše, využití kapacity evropských výrobců bylo během posuzovaného období relativně nízké. Ovšem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii jsou schopni používat tytéž stroje na převíjení jiných výrobků (např. přilnavých fólií), nejsou údaje o využití kapacity považovány za významný faktor újmy. Kromě toho údaje o využití kapacity byly poměrně nízké již v roce 2008 a 2009, kdy ziskovost a situace výrobního odvětví byly obecně uspokojivé.
(132)
Byl proto vyvozen závěr, že nadměrná kapacita není významnou příčinou újmy způsobené výrobcům v EU.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že zvláště v roce 2010 a v období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu a ziskovost a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(135)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní Poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/velkoobchodníků a maloobchodníků prodávajících dotčený výrobek.
2. Zájem výrobního odvětví unie
(138)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že mnoho ukazatelů újmy vykazovalo během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné. Situace výrobního odvětví Unie se rychle zhoršila po uložení antidumpingových opatření na předcházející výrobek (hliníkové fólie ve velkých rolích) v roce 2009. Protože stejné strukturální problémy v čínském odvětví hliníku, které byly zaznamenány již během šetření, existují na trhu i nadále, výrobní odvětví Unie uvedlo, že by mělo být chráněno také před nekalou hospodářskou soutěží.
(139)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, takovým způsobem, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, bylo by možné očekávat další ztráty podílu na trhu a výrobní odvětví Unie by bylo nadále ztrátové, zejména v odvětví privátních značek. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. S ohledem na klesající ziskovost a na ostatní finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, lze očekávat, že většina výrobců v Unii by nebyla schopna udržet si konkurenceschopnost na trh, pokud by opatření nebyla zavedena.
(141)
Kromě toho výrobní odvětví Unie dodává svým spotřebitelům (především maloobchodníkům a velkoobchodníkům) další výrobky pro zpracování potravin a balírenské odvětví, jako jsou přilnavé fólie a výrobky z papíru. Některé z těchto výrobků se vyrábějí na stejných převíjecích zařízeních jako dotčený výrobek. Dotčený výrobek tvoří významný segment portfolia výrobků prodávaných různými společnostmi výrobního odvětví Unie: pro některé z nich představuje více než 50 % obratu. Pokud se situace dotčeného výrobku dále zhorší, ohrozí to také výrobu dalších výrobků v Unii.
(142)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců / velkoobchodníků
(143)
Pokud jde o dovozce, velký podíl na dovozu dotčeného výrobku, který se odhaduje na přibližně 50 % během období šetření, měli dva velcí aktéři na evropském trhu, kteří pořizují své výrobky v ČLR.
(144)
Jeden z těchto dovozců je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (CeDo Shanghai). Společnost CeDo Group vytvořila strategii dvojího zásobování: fólie, které prodává na trhu Unie, jsou vyráběny jak v ČLR, tak v Unii. Skupina CeDo Group poukázala na to, že antidumpingová opatření by ohrozila tuto strategii a snížila její ziskovost. Navrhovaná opatření však nejsou zaměřena proti určité společnosti, nýbrž na obnovení spravedlivého obchodu na trhu Unie.
(145)
Není známo, zda je druhý velký dovozce (Quickpack) ve spojení s nějakým čínským dodavatelem, neboť přestože byl vyzván k účasti na šetření, rozhodl se nespolupracovat. Dopad případných cel v navrhované výši na tuto společnost tedy není jasný.
(146)
Z ostatních dovozců spolupracovali při šetření pouze dva dovozci, kteří odpověděli na dotazník. Jejich odpovědi představují přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti tvrdily, že by mohly být nuceny opustit trh s fóliemi, pokud by byla antidumpingová cla uložena; více než 80 % jejich obratu však představovaly další výrobky, neboť tyto dvě společnosti dovážely mnoho dalších výrobků v potravinářském odvětví a v odvětví zboží pro domácnost.
(147)
Další dovozce/výrobce (Terinex Ltd) neodpověděl na dotazník, ale poskytl své stanovisko založené na situaci na trhu Spojeného království. Společnost Terinex Ltd objasnila, že její zásobování z ČLR cenově podbízí její vlastní výrobu, ale vzhledem k tomu, že je malým hráčem na trhu, neměla za to, že její dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Pokud se však vezme v potaz dovoz z ČLR jako celek (87. bod odůvodnění a dále), pak je zřejmé (114. bod odůvodnění a dále), že dovoz z ČLR je hlavní příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že obrat dotčeného výrobku je relativně nízký - v poměru k celkovým aktivitám společností -, uložení opatření by nemělo mít závažný dopad na celkový zisk.
(148)
Pokud jde o odvětví dovozu obecně (ve spojení či nikoli), nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít negativní vliv na toto odvětví, neboť kvůli clu se dovoz stane pravděpodobně méně atraktivní a výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé objednávky či smlouvy na úkor odvětví dovozu. To by se však stalo na základě obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a dopad na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený.
(149)
Na základě výše uvedeného byl přijat prozatímní závěr, že dopad na dovozce nebude takový, aby bylo možné usuzovat, že zavedení opatření by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
4. Zájem maloobchodníků
(150)
Při šetření spolupracovalo šest maloobchodníků. Tito maloobchodníci mohou být považováni za reprezentativní výběr vzhledem k tomu, že jsou z různých států Evropské unie a mají rozdílnou velikost, pokud jde o obrat. Všichni se ohradili proti uložení jakéhokoliv opatření z toho důvodu, že tato opatření budou znamenat dodatečné náklady pro jejich podnikání a mohou omezit výběr dodavatelů.
(151)
Z jejich odpovědí však jasně vyplývá, že prošetřovaný výrobek tvoří jen velmi malou část obratu těchto maloobchodníků (v každém případě méně než 1 %) a jakékoliv antidumpingové opatření by mělo malý nebo nulový dopad na jejich obrat nebo zisky.
5. Zájem spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci při šetření nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobně velmi okrajový, neboť AHF představuje velmi malé procento týdenního rozpočtu spotřebitelů. Dále se očekává, že jakékoli zvýšení cen AHF na maloobchodní úrovni způsobené uložením cel by bylo buď zanedbatelné, nebo nulové.
6. Závěr týkající se zájmu unie
(154)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(155)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(156)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(157)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(158)
V předchozích šetřeních týkajících se AHF (velkých rolí) bylo rozpětí běžného zisku na základě výše uvedeného popisu stanoveno na 5 %. Žadatel tvrdil, že 6% rozpětí zisku by bylo přiměřené pro dané odvětví, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Neuvedl však důkazy na podporu svého tvrzení a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly podány další připomínky, považuje se za vhodné uplatnit 5% ziskové rozpětí, jak bylo stanoveno v předchozím šetření. Má se tedy dočasně za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřená částka, které by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána tak, že se od prodejní ceny v EU odečetl skutečný zisk, jehož bylo dosaženo během období šetření, a nahradil se výše uvedeným ziskovým rozpětím.
(159)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(160)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Navrhovaná prozatímní antidumpingová cla
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(163)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společností, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,4 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2012.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 833/2012,
annettu 17 päivänä syyskuuta 2012,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinifoliorullien tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä 20 päivänä joulukuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien alumiinifoliorullien tuonnissa unioniin.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun Euroopan metallivalmistajien yhdistys Eurometaux, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli 9 päivänä marraskuuta 2011 tehnyt valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia tiettyjen alumiinifoliorullien kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.
2. Menettelyn Osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville tuottajille unionissa, vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, tuottajille vertailumaassa, tuojille, jakelijoille ja muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Valituksen tekijä, muut tuottajat unionissa, vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, tuojat ja jakelijat esittivät näkökantansa asiaan. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska unionin tuottajia, tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä.
(6)
Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen (sellaisena kuin se määritellään jäljempänä 3 osassa) liittyvästä toiminnastaan 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 väliseltä ajalta.
(7)
Unionin tuottajien osalta komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista niiltä ennen tutkimuksen vireillepanoa saatujen tietojen perusteella. Otos käsitti neljä suurinta tiedossa olevaa unionin yritystä tai yritysryhmää.
(8)
Kuten jäljempänä 24 kappaleessa selitetään, vain kaksi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Näin ollen otantaa ei katsottu tarpeelliseksi tuojien vähäisen määrän vuoksi. Kolmas tuontiyritys esitti näkemyksensä mutta ei toimittanut vastauksia kyselylomakkeen kysymyksiin.
(9)
Kuten jäljempänä 26 kappaleessa selitetään, 14 Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi kyseisiltä osapuolilta saatujen tietojen perusteella otoksen, johon kuului neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden vientimäärät unioniin olivat suurimmat.
(10)
Jotta vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Kaksi yritystä ilmoittautui ja pyysi markkinatalouskohtelua. Toinen näistä kuului valittuun otokseen. Otokseen kuuluvat yritykset pyysivät yksilöllistä kohtelua, samoin kuin yritys, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua mutta joka ei kuulunut otokseen.
(11)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, eli neljälle otokseen valitulle yritykselle ja kaikille muille yrityksille, jotta ne voisivat pyytää yksilöllistä tarkastelua. Kyselylomakkeet lähetettiin niin ikään kaikille osapuolille, joita asian tiedetään koskevan, eli neljälle otokseen valitulle unionin tuottajalle, yhteistyössä toimineille tuojille unionissa, käyttäjille sekä kuluttajajärjestöille.
(12)
Vastaukset saatiin kolmelta otokseen valitulta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, otokseen valituilta neljältä unionin tuottajalta sekä kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta. Myös kuusi vähittäismyyjää toimitti vastaukset käyttäjille suunnattuun kyselylomakkeeseen.
(13)
Komissio ei saanut perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua koskevia pyyntöjä.
(14)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin tuottajat
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Italia;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Saksa;
-
ITS BV, Apeldoorn, Alankomaat;
-
SPHERE Group, Pariisi, Ranska.
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Etuyhteydessä oleva unionin tuoja
-
CeDo Limited, Telford, Yhdistynyt kuningaskunta
Turkissa (vertailumaa) toimiva tuottaja
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara
(15)
Tietoja alumiinifolion tuotannossa käytettävän epäsuoran pääraaka-aineen eli primaarialumiinin kustannuksista selvitettiin Shanghain futuuripörssistä, jäljempänä ’SHFE’, joka on Kiinan pääasiallinen alumiinin kaupankäyntifoorumi. Tietoja maailmanmarkkinoista ja hinnoista pyydettiin Lontoon metallipörssistä, jäljempänä ’LME’, johon myös tehtiin tietojenkeruukäynti. Komissio pyysi ja sai niin ikään kirjallisia tietoja SHFE:stä. Komissio ehdotti myös SHFE:hen tietojenkeruukäyntiä, joka ensin hyväksyttiin. Myöhemmin SHFE kuitenkin ilmoitti, että tämänkaltaiseen vierailuun tarvitaan Kiinan hallituksen lupa. Kiinan viranomaiset toisaalta taas kielsivät, että tällaista lupaa vaadittaisiin. Loppujen lopuksi SHFE pyörsi aikaisemman suostumuksensa vierailuun ja päätti, että vierailua ei sallita.
(16)
Shanghaissa hintatietojen tarjoajana ja julkaisijana toimivaan Shanghain metallipörssiin tehtiin tietojenkeruukäynti.
3. Tutkimusajanjakso
(17)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämiseen tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2008 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(18)
Tarkasteltavana oleva tuote on vahvistamaton alumiinifolio, jonka paksuus on vähintään 0,007 mm mutta enintään 0,021 mm ja jota ei ole enempää valmisteltu kuin valssattu ja joka on kohokuvioitu tai kohokuvioimaton ja jonka rullapaino on alhainen, enintään 10 kg, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’kotitalousfolio’. Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7607 11 11 ja ex 7607 19 10.
(19)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään tavallisesti kulutustavarana pakkaamiseen ja muuhun kotitalous- tai ruokahuoltokäyttöön. Tuotteen määritelmää ei vastustettu.
2. Samankaltainen Tuote
(20)
Tutkimuksessa todettiin, että Kiinassa valmistetuilla ja sieltä viedyillä alumiinifoliorullilla sekä unionin tuottajien unionissa valmistamilla ja myymillä alumiinifoliorullilla ja Turkissa (vertailumaa) yhteistyöhön osallistuneiden turkkilaisten tuottajien Turkissa valmistamilla ja myymillä alumiinifoliorullilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä samat peruskäyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. OTANTA
1. Unionin Tuottajien Otanta
(21)
Koska unionin tuottajia on ilmeisen paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(22)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Otos koostui neljästä suurimmasta yrityksestä tai yritysryhmästä, jotka oli valittu niistä yli 30:sta unionin tuottajasta, joiden tiedettiin valmistavan samankaltaista tuotetta ennen tutkimuksen vireillepanoa. Otos valittiin tuottajien myynnin määrän, niiden koon ja sijainnin perusteella. Ehdotetun otoksen osuus arvioidusta unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla oli 44 prosenttia. Asianomaisia osapuolia pyydettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään valintaa koskevat huomautuksensa 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Huomautuksille asetetun määräajan mentyä umpeen yksi osapuoli huomautti, että otokseen olisi pitänyt sisältyä tuottaja Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Huomautettakoon tässä yhteydessä, että otoksessa itse asiassa oli mukana yksi tuottajayritys Yhdistyneestä kuningaskunnasta (osa Sphere Group -ryhmittymästä). Kukaan muu asianomaisista osapuolista ei vastustanut lopullista otosta, ja näin ollen se vahvistettiin.
2. Etuyhteydettömien Tuojien Otanta
(23)
Menettelyssä osallisina olevien tuojien mahdollisesti suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn soveltamista tuojiin.
(24)
Vain kaksi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui toimimaan yhteistyössä. Näin ollen otantaa ei pidetty tarpeellisena.
3. Vientiä Harjoittavien Tuottajien Otanta
(25)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia on ilmeisen paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(26)
Kaikkiaan 14 Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kyseiset yritykset veivät noin 7 800 tonnia eli noin 60 prosenttia Kiinan EU:n markkinoille viemästä määrästä tutkimusajanjaksolla. Mainituilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otoksen, johon kuuluvien neljän vientiä harjoittavan tuottajan tuotanto, myynti ja vienti edustaa suurinta mahdollista määrää, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa määräajassa. Yksi otokseen valituista yrityksistä kuitenkin vetäytyi myöhemmin yhteistyöstä ja eräs toinen ilmoitti komissiolle, että sen otantalomakkeessa komissiolle toimittamat tiedot olivat virheellisiä. Tämän uuden tiedon perusteella kyseinen yritys päätettiin poistaa yritysten otannasta. Komissio kehotti kahta muuta yritystä pysymään mukana otannassa. Yhteistyössä toimineita vientiä harjoittavia tuottajia, Kiinan EU-valtuuskuntaa ja valituksen tekijää kuultiin otannan lopullisesta koostumuksesta. Yksikään asianomainen osapuoli ei vastustanut yritysten valintaa. Myös yksi uusi otokseen valittu yritys vetäytyi myöhemmin yhteistyöstä. Näin ollen lopullisessa otoksessa oli mukana kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, mikä kattaa noin 30 prosenttia tarkasteltavan tuotteen tuonnista unioniin tutkimusajanjaksolla ja edustaa 50:ä prosenttia otantaa varten tietoja toimittaneiden 14:n vientiä harjoittavan tuottajan myynnin määrästä.
D. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu ja Yksilöllinen Kohtelu
1.1. Markkinatalouskohtelu
(27)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset.
(28)
Kaksi yritystä, CeDo Shanghai Co. Ltd., jäljempänä ‘CeDo Shanghai’, ja Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., jäljempänä ‘Blue Diamond’, ilmoittautui ja pyysi markkinatalouskohtelua. Näistä vain CeDo Shanghai oli valittu otokseen edellä esitetyn mukaisesti. Toinen yrityksistä ei ollut mukana otoksessa. Unionin tuomioistuimen asiassa C-249/10 Ρ Brosmann Footwear (HK) Ltd ynnä muut vastaan Euroopan unionin neuvosto antaman tuomion mukaisesti päätettiin kuitenkin tutkia kaikki markkinatalouskohtelua koskevat hakemukset, jotka oli saatu määräajan puitteissa, eli molempien edellä mainittujen yritysten pyynnöt.
(29)
Markkinatalouskohtelua koskevia pyyntöjä arvioitiin suhteessa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyihin viiteen edellytykseen. Markkinatalouskohtelun myöntämisedellytykset ovat lyhyesti seuraavat:
-
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa
-
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole
-
vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ja
-
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(30)
Kyseisten yritysten toimitiloissa tehtiin markkinatalouskohtelupyyntöjä koskevat paikan päällä tehtävät tarkastukset.
(31)
Markkinatalouskohtelua evättiin kummaltakin yritykseltä 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisen edellytyksen nojalla, sillä tuotantoketjun alkupään perusraaka-aineen eli alumiinin hinnan vääristymisestä oli näyttöä. Myös välituoteraaka-aineen eli alumiinifolioiden jättirullien hinnassa havaittiin vääristymiä, kuten jäljempänä esitetään. Yritykset eivät täyttäneet muitakaan edellytyksiä, kuten jäljempänä selostetaan.
1.1.1. Ensimmäistä edellytystä koskevat koko tuotannonalan kattavat päätelmät - liiketoimintapäätökset ja merkittävimpien tuotantopanosten kustannukset
(32)
Pienet alumiinifoliorullat valmistetaan yksinkertaisessa menettelyssä uudelleenkelaamalla, leikkaamalla ja pakkaamalla jättirullat pienemmiksi rulliksi. Alumiinifolion valmistuksen pääasiallinen raaka-aine on primaarialumiini. Primaarialumiinin osuus tutkimuksessa tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuskuluista on noin 60-70 prosenttia, ja se on näin ollen tarkasteltavana olevan tuotteen merkittävin kustannustekijä. Niinpä alumiinifolion osto- ja myyntihinnat määritetään alalla primaarialumiinin (alumiiniharkko) viitehinnan perusteella, mihin lisätään tuotanto-/muuntamismaksu. Markkinatalouskohtelua pyytäneet yritykset olivat ostaneet alumiinifoliota jättirullina ostosopimusten pohjalta, joissa jättirullien hinnat vahvistetaan Shanghain metallipörssissä julkaistun primaarialumiinin hinnan perusteella. Shanghain metallipörssi tarjoaa tietoa eri metallien hinnoista, jotka se noteeraa Shanghain alueen spot-hintojen perusteella. Shanghain metallipörssin julkaisut edustavat erittäin hyvin kotimarkkinoiden alumiinin hintoja. Kyseiset hinnat seuraavat tarkasti SHFE:ssä, jossa valtaosa Kiinassa tapahtuvista liiketoimista tehdään, noteerattuja hintoja.
(33)
Primaarialumiinin, joka on perushyödyke, maailmanlaajuinen viitehinta noteerataan LME:ssä. Alumiinin kotimarkkinahinta Kiinan markkinoilla eroaa huomattavasti LME:n hinnoista. Kuten seuraavasta kaaviosta käy ilmi, LME:n ja SHFE:n hintaerot vaihtelivat tutkimusajanjaksolla +500:stä Yhdysvaltain dollarista -90 dollariin tonnia kohden. Tutkimusajanjaksolla hintanoteeraukset LME:ssä olivat kuukausikeskiarvon perusteella yli 9 prosenttia korkeampia kuin SHFE:ssä (nettohinta). Suurimmillaan ero oli +23 prosenttia jakson puolivälissä. Huomionarvoista on myös, että tutkimusajanjakson lopussa, kun maailmanlaajuisesti hinnat laskivat markkinoiden kysynnän supistuessa, SHFE:n hinnoissa voidaan havaita vastakkainen suuntaus (joka jopa johti 3 prosenttia LME:ssä noteerattuja hintoja korkeampiin hintoihin), mikä sekin kertoo kyseisillä markkinoilla olevista hintojen vääristymisistä.
(34)
Edellä esitetyn primaarialumiinin huomattavan hintaeron verrattuna muuhun maailmaan katsotaan johtuvan yhdistelmästä erilaisia valtiolähtöisiä tekijöitä sekä valtion merkittävästä puuttumisesta kotimarkkinoihin useilla eri välineillä. Valtion vaikutus on johtanut melko eristyneisiin ja erillään markkinavoimista oleviin primaarialumiinin kotimarkkinoiden syntymiseen ja olemassaoloon Kiinassa.
(35)
Ensinnäkin mainittakoon, että SHFE:tä valvoo Kiinan valtion sääntelyviranomainen (China Securities Regulatory Commission). SHFE hoitaa tehtäviään futuureilla käytävän kaupan hallinnoinnista annetun asetuksen (Regulation on the Administration of Futures Trading), futuurikaupalle asetettujen hallinnointitoimenpiteiden (Measures for the Administration of Futures Exchanges) sekä perussääntönsä mukaisesti. Useat näistä valtion asettamista pörssin toimintaa sääntelevistä säännöistä aiheuttavat osaltaan alhaista volatiliteettia ja vääristävät SHFE:n hintoja ja hintakehitystä: päivittäiset hintavaihtelut on rajoitettu 4 prosenttiin yli tai alle edellisen kaupankäyntipäivän toimitushinnan, kaupan käynnin frekvenssi on alhainen (joka kuun 15 päivään asti), futuurisopimusten kesto on rajoitettu 12 kuukauteen, kauppiaiden auki olevat sopimukset on rajattu tiettyyn summaan ja hintakeinottelua on rajoitettu.
(36)
Lain mukaan pörssissä kauppaa voivat käydä vain kiinalaiset kauppiaat, ja hekin tarvitsevat siihen Kiinan valtion sääntelyviranomaisen hyväksynnän. SHFE:n jäsenten markkinaedustajat voivat tehdä liiketoimia ainoastaan SHFE:n jäsenten pyynnöstä, he eivät saa ottaa vastaan ohjeita muilta organisaatioilta eivätkä tehdä kauppaa omaan lukuunsa. Fyysiset toimitukset voidaan suorittaa ainoastaan Kiinan alueella sijaitsevaan hyväksyttyyn varastoon toisin kuin kansainvälisissä kaupoissa, joissa toimitukset ovat maailmanlaajuisia. Koska SHFE toimii ainoastaan fyysisten vaihtojen foorumina (ei johdannaiskauppaa), kiinalaiset alumiinimarkkinat ovat täysin eristyksissä. Tämän seurauksena arbitraasi LME:n tai muiden markkinoiden välillä ei käytännössä ole mahdollista, ja pörssi toimii maailmanmarkkinoista eristyneenä. Näin ollen näiden markkinoiden kesken ei voi syntyä tasaavaa vaikutusta.
(37)
Toiseksi valtio puuttuu hinnanmääritysmekanismiin SHFE:ssä, sillä se on sekä primaarialumiinin myyjä että sen ostaja valtion Reserve Bureau -viraston ja muiden valtion elinten kautta. Mainittakoon esimerkkinä, että Kiinan hallitus laati vuoden 2008 lopussa elvytyspaketin, jonka tarkoitus oli rajoittaa talouskriisin vaikutuksia. Pakettiin sisältyi järjestely, jonka mukaan valtion Reserve Bureau -virasto ostaa sulattojen toimien tukemiseksi niiltä alumiinia ja kasvattaa näin keinotekoisesti kotimaista kysyntää aikana, jolloin rahoitus- ja talouskriisi supisti maailmanlaajuista kysyntää. Nämä valtion järjestämät ostot vääristivät hintoja huomattavasti vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla. Tässä yhteydessä kiinnostava huomio on, että tutkimusajanjakson lopussa Kiinan kotimarkkinahinnat kääntyivät vastakkaiseen suuntaan maailmanmarkkinahintoihin nähden.
(38)
Kiinan valtio on kuvaillut alumiinialalla harjoittamaansa interventiopolitiikkaa 12:nnessa alumiinia koskevassa viisivuotisessa kehityssuunnitelmassaan (2011-2015). Suunnitelman mukaan ”verohyvityksiä ja vientiin sovellettavia vientiveron palautuksia ja muita taloudellisia kannustimia on mukautettava sekä valvottava tarkasti alkutuotannon tuotteiden levittämistä ja viennin kokonaismäärää”. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että alumiiniteollisuutta pyritään edistämään erityisten verotusjärjestelyiden yhdistelmällä. Nämä välineet vähentävät primaarialumiinin vientiä Kiinasta ja vastaavasti edistävät tuontia ja alumiinia sisältävien jatkojalostustuotteiden (esimerkiksi tarkasteltavana oleva tuote) valmistamista sekä kotimaan että vientimarkkinoille.
(39)
Kyseisellä suunnitelmalla jatketaan samaa politiikkaa, jota on harjoitettu jo vuosia aikaisemmilla suunnitelmilla. Näitä suunnitelmia on pantu täytäntöön useiden vuosien ajan ja tutkimusajanjaksolla oli käynnissä useita täytäntöönpanotoimia, joita kuvaillaan alla. Tällaisia järjestelyjä ovat seuraavat:
1)
primaarialumiinille ja alumiiniromulle asetettu 17 prosentin vientitulli (verrattuna pienten alumiinifoliorullien nollatulliin);
2)
nollaprosenttinen primaarialumiinin arvonlisäverohyvitys (verrattuna alumiinifoliorullille kesäkuusta 2009 lähtien myönnettyyn 15 prosentin hyvitykseen);
3)
metallille asetetun 5 prosentin tuontitullin poistaminen.
(40)
Valtio käyttää siis näiden toimien yhdistelmää primaarialumiinin viennin rajoittamiseen, mikä puolestaan johtaa kotimaisen tarjonnan lisääntymiseen ja primaarialumiinin hinnan laskuun kotimarkkinoilla.
(41)
Valtaosa Kiinan alumiinisulattamoista on valtio-omisteisia. Alumiinin tuotantokapasiteettiin ja tuotantomääriin selvästi vaikuttavat erilaiset teollisuussuunnitelmat, etenkin tällä hetkellä käynnissä oleva 12. alumiiniteollisuutta koskeva viisivuotinen kehityssuunnitelma (2011-2015), edistävät pitkälle jalostettujen alumiinivalmisteiden strategista kehittämistä ja sitä, että alumiininvalmistusteollisuus edelleen laajentaa tuontantoketjua.
(42)
Edellä kuvailtujen Kiinan valtion toimien katsottiin näin ollen olevan todiste siitä, että taustalla valtio puuttuu yritysten päätöksiin, jotka liittyvät raaka-aineiden hankkimiseen ja niiden tuotantokustannuksiin. Niinpä Kiinan nykyinen järjestelmä, jossa primaarialumiinin vientitulli on korkea ja sen viennistä perittyä alv:tä ei palauteta mutta tarkasteltavana olevan tuotteen kaltaisten alumiinin jatkojalostustuotteiden viennistä ei peritä vientiveroa ja alv palautetaan osittain ja jossa valtio puuttuu hinnanmääritykseen SHFE:ssä, on johtanut tilanteeseen, jossa Kiinan primaarialumiinihinnat ja alumiinin jatkojalostustuotteiden (joita myös käytetään muiden alumiinituotteiden valmistuksen raaka-aineina) hinnat muotoutuvat valtion toimintaan puuttumisen tuloksena kansainvälisten markkinoiden hinnanvaihteluista riippumatta. Tällä on suora vaikutus yritysten päätöksiin niiden hankkiessa jatkojalostettuja alumiiniraaka-aineita. Alumiinin hinnat ovat olleet aina vääristyneitä, ja lukuun ottamatta hyvin lyhyttä ajanjaksoa, jolloin muita, edellä kuvattuja kauppaa vääristäviä valtion prioriteetteja näyttää olleen käytössä, mistä on koitunut kiinalaisille alumiinifolion tuottajille perusteetonta etua.
(43)
Primaarialumiinin osuus pienten alumiinifoliorullien tuotantokustannuksista on noin 60 prosenttia. Tällainen ero tarjoaa kiinalaisille tuottajille huomattavan kustannusedun, joka on merkittävä pienten alumiinifoliorullien kaltaisissa perushyödykkeenä pidettävissä tuotteissa.
(44)
Kun komission havainnoista ilmoitettiin, CeDo Shanghai -yritys kiisti ne. Se väitti ensinnäkin, että eräät komission havainnot ovat vääriä ja epäjohdonmukaisia, ja että tämä vaikuttaa kielteisesti Kiinan yritysten liiketoimintapäätöksistä tehtyihin kokonaishavaintoihin. Se totesi erityisesti, että pääsy SHFE:hen ei ole rajoitettu vain Kiinan kansalaisille, sillä tilejä voi avata välittäjien kautta, joilla on valtuudet käydä kauppaa SHFE:ssä. Yleisesti ottaen yritys ei kiistänyt sitä, että Kiinan valtio käyttää kontrollitoimia, mutta se katsoi, että näiden toimien tarkoituksena ei ole hintojen vääristäminen tai markkinoiden alhaisen volatiliteetin varmistaminen, vaan spekuloinnin ja mahdollisten virheiden estäminen liiketoimia tehtäessä. Toisekseen yritys väitti, että LME:n ja SHFE:n väliset hintojen vaihtelut ja erot olivat melko vähäisiä tutkimusajanjaksolla, mukaan luettuna ajanjakso, jolloin hinnat Kiinassa olivat jopa korkeammat kuin muualla. Näin ollen mahdollinen Kiinan tuottajille alhaisista hinnoista koituva kustannusetu olisi erittäin vähäinen ellei olematon. Yritys selitti myös, että käänteinen hintakehitys tutkimusajanjakson lopulla johtui siitä, että Kiinan talous oli yhä edelleen nousussa vuoden 2011 lopussa, eikä siis valtion vääristävistä vaikutuksista. Lopuksi se väitti, että edellä mainituilla mekanismeilla tai menettelyillä ei ole merkittävää vaikutusta yrityksen kustannus- ja hintapolitiikkaa koskeviin päätöksiin.
(45)
Yrityksen toteamukset eivät ole ristiriidassa komission havainnon kanssa, jonka mukaan vain kiinalaiset kauppiaat voivat käydä kauppaa kyseisessä pörssissä. Valtion toimien tarkoitusten ja tavoitteiden suhteen yrityksen väitteet ovat spekulatiivisia, eikä niistä ole tähän mennessä esitetty todisteita. Lisäksi sillä, miksi tällaisia sääntelyjä ja rajoituksia on otettu käyttöön, ei ole merkitystä. Tärkeää on niiden kokonaisvaikutus: ne luovat erillään olevat kotimaiset alumiinimarkkinat, jossa hintakehitys ei seuraa maailmanmarkkinoiden hintakehitystä. Mainittakoon tässä yhteydessä, että asiaan liittyviä tietoja antaessaan Kiinan viranomaiset eivät ottaneet kantaa tähän seikkaan. Kuten edellä 43 kappaleessa todettiin, Kiinan alumiinimarkkinoiden vääristyminen (-9 prosentin hintaero tutkimusajanjaksolla) on tarpeeksi merkittävä aiheuttaakseen huomattavaa ansaitsematonta kustannusetua kiinalaisille tarkasteltavana oleva tuotteen kaltaisen perushyödykkeen tuottajille. Tällaista kustannuseroa ei voi selittää millään Kiinan alumiinintuottajien suhteellisella edulla. Todettakoon vielä, että kaikki yhteistyössä toimineet yritykset ostivat raaka-aineensa Kiinan kotimarkkinoilta paikalliseen alumiinin hinta-indeksiin sidottujen sopimusten perusteella. Näin ollen alumiinimarkkinoita vääristävä valtion toiminta vaikuttaa selvästi yksittäisten yritysten päätöksiin.
(46)
Blue Diamond selitti, että valtio ei sääntele Shanghain metallipörssin hintoja ja että Shanghain metallipörssi on samankaltainen kuin LME, sillä molemmat ovat julkisia tiedon lähteitä. Komissio ei tutkimuksissaan havainnut, että valtio asettaa suoraan hinnat, joten huomautus on epäolennainen. Toisekseen se, että hinnat ovat julkisesti saatavilla, ei automaattisesta takaa sitä, että ne ovat seurausta markkinavoimien vaikutuksesta.
1.1.2. Edellytyksiä 2-5 koskevat yrityskohtaiset päätelmät
(47)
Komissio katsoi, että CeDo Shanghai ei täytä kolmatta edellytystä, sillä sen lainan takaisinmaksulle vieraassa valuutassa vaaditaan valuutansiirtojen valvontatoimiston (Foreign Exchange Administration) hyväksyntä. Tällä katsotaan olevan vääristävä vaikutus yrityksen lainapäätöksiin ja siten sen taloudelliseen tilanteeseen.
(48)
CeDo Shanghai kiisti kolmatta edellytystä koskevat komission havainnot. Se väitti, että rekisteröityminen valuutansiirtojen valvontatoimistoon on maanlaajuinen käytäntö, joka koskee kaikkia yrityksiä, jotka maksavat takaisin ulkomaisia lainoja, ja katsoi, että osoittaa vain hyvää hallintoa Kiinan rahoitusviranomaisten taholta varmistaa, että sääntöjenvastaisia liiketoimia ei tehdä varojen kanavoimiseksi ulos Kiinasta. Yritys väitti niin ikään, että sen tuotantokustannukset tai yleinen taloudellinen tilanne eivät millään tavoin riipu tästä hyväksynnästä. Näin ollen CeDo Shanghai väitti, että komission määritelmä kolmannesta edellytyksestä on näin ollen puutteellinen.
(49)
Rahoitusta koskevat päätökset ovat selvästi yksi yritysten tärkeimpiä päätöksiä. CeDo Shanghain ulkomaista velkaa koskevalla sääntelyllä selvästi luodaan Kiinan ulkopuolelta peräisin olevien lainojen hyväksyntämenettely. Näin ollen yritysten on saatava valtiolta hyväksyntä päätöksiin, jotka koskevat rahoituksen ottamista ulkomailta, mikä johtaa niiden taloudellisen tilanteen vääristymiseen. Näin ollen yrityksen väitteet hylättiin.
(50)
Blue Diamond ei täyttänyt ensimmäistä edellytystä myöskään siksi, että sille on myönnetty laajennettu vapautus tuloverosta. Se ei myöskään täytä toista edellytystä, koska sillä ei ole yhtä selkeää kirjanpitoa, joka tarkastetaan kansainvälisten tilinpäätösnormien mukaisesti ja jota sovellettaisiin kaikkiin tarkoituksiin. Yritys ei voinut myöskään todistaa, että se täyttää kolmannen edellytyksen, koska se käyttää teollisuustiloja maksutta, mikä vääristää sen kuluja ja taloudellista tilannetta.
(51)
Yritys kiisti eräät näistä havainnoista. Se väitti, että verovapautuksilla ei ole vaikutusta sen vientihintoihin, jotka ovat polkumyyntitutkimusten kohteena. Se väitti niin ikään, että se on noudattanut kirjanpidossaan Kiinan alv-sääntöjä ja selitti, että myynnin ja kirjanpidon erot johtuivat sopimusehdoista eivätkä edusta yrityksen tavanomaista kirjanpitoa. Yritys lisäksi vahvisti, että se käyttää merkittävän kokoista teollisuusaluetta maksutta sopimusjärjestelyn perusteella.
(52)
Kaksinkertaista laskutusta koskevat huomautukset olivat ristiriidassa annetun selvityksen ja paikan päällä tehtyjen tarkastuksien avulla saatujen todisteiden kanssa. Kaksinkertaisesta laskutuksesta ja siitä, millä tavalla yrityksen poistokäytäntö on Kiinan alv-sääntöjen mukaista, kuten yritys väitti, ei esitetty uutta näyttöä. Yritys vahvisti verovapautuksia ja teollisuusalueen maksutonta käyttöä koskevat havainnot. Tässä yhteydessä huomautettakoon, että markkinatalouskohtelupyyntöjä koskevat arviointiperusteet eivät kaikki liity suoraan vientihintaan, vaan niiden avulla on tarkoitus määrittää, että tuottaja toimii markkinatalousolosuhteissa asianomaisen samankaltaisen tuotteen valmistuksen ja myynnin osalta. Yrityksen vientihinnoista ei pyydetty tietoja, koska yritys ei ollut pyytänyt yksilöllistä tarkastelua eikä sitä ollut valittu otokseen.
(53)
Näin ollen markkinatalouskohtelu evätään kummaltakin yritykseltä.
1.2. Yksilöllinen kohtelu
(54)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut perusteet. Kyseiset perusteet, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;
-
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan sekä
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(55)
Kaikki otokseen valitut yritykset sekä Blue Diamond -yritys pyysivät yksilöllistä kohtelua. Komissio tarkasteli pyyntöjä. Tutkimus osoitti, että kaikki otokseen kuuluvat yritykset sekä Blue Diamond -yritys täyttivät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset.
(56)
Näin ollen kaikille otokseen valituille yrityksille ja Blue Diamond -yritykselle myönnettiin yksilöllinen kohtelu.
2. Vertailumaa
(57)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(58)
Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää Yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan kansantasavallan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(59)
Ehdotukseen siitä, että Amerikan yhdysvallat, jäljempänä ’Yhdysvallat’, valitaan vertailumaaksi, ei saatu merkittäviä huomautuksia. Yksikään asianomaisista osapuolista ei ehdottanut vaihtoehtoisia vertailumaassa toimivia samankaltaisen tuotteen tuottajia.
(60)
Yhdysvalloissa toimivien tuottajien kanssa ei kuitenkaan päästy yhteistyöhön, vaikka kaikkiin tiedossa oleviin yhdysvaltalaisiin tuottajiin oltiin yhteydessä tutkimuksen aikana. Komissio lähetti yhteistyöpyynnön muille valituksessa mainituille kolmansissa maissa, kuten Meksikossa ja Etelä-Afrikassa, sijaitseville tuottajille, mutta myöskään näiden maiden kanssa ei päästy yhteistyöhön.
(61)
Komissio yritti omien selvitystensä avulla kartoittaa muita tuottajia kolmansissa maissa. Sitä varten lähetettiin kirjeitä ja kyselyjä kaikille tiedossa oleville tuottajille muissa kolmansissa maissa (Turkissa, Intiassa ja Etelä-Koreassa).
(62)
Kaksi Turkissa toimivaa tuottajaa ilmoittautui ja osoitti halukkuutensa yhteistyöhön. Loppujen lopuksi yksi tuottaja vastasi kyselylomakkeeseen yksityiskohtaisesti ja suostui, että sen tiloihin tehdään tarkastuskäynti.
(63)
Komissio antoi arvionsa Turkin soveltumisesta vertailumaaksi asianomaisten tarkasteltavaksi tarkoitetussa ei-luottamuksellisessa asiakirjassa. Yksikään asianomaisista osapuolista ei esittänyt huomautuksia Turkin valitsemisesta vertailumaaksi tarkasteltavana olevassa asiassa.
(64)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Turkki on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopiva vertailumaa.
3. Normaaliarvo
(65)
Koska markkinatalouskohtelua pyytäneet yritykset eivät voineet osoittaa täyttävänsä markkinatalouskohtelun myöntämisedellytyksiä ja kaksi muuta yritystä, jotka oli valittu otokseen, eivät pyytäneet markkinatalouskohtelua, normaaliarvo kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin samankaltaisesta tuotteesta Turkissa tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen tai laskennallisen normaaliarvon perusteella, kuten edellä 57 kappaleessa selitetään. Unionissa maksettua tai maksettavaa hintaa koskevan perusteen mukaisesti normaaliarvo laskettiin edellä 14 kappaleessa lueteltujen yhteistyössä toimineiden turkkilaisten tuottajien toimitiloissa tarkastettujen tietojen perusteella.
(66)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko samankaltaisen tuotteen myynti riippumattomille asiakkaille edustavaa. Yhteistyössä toimineiden turkkilaisten samankaltaisen tuotteen tuottajien myynnin todettiin olevan edustavaa verrattuna otokseen kuuluvien vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.
(67)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kyseisen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan myynnin osuus. Myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Siksi määritettiin Turkin markkinoiden tuotantokustannukset tutkimusajanjakson aikana.
(68)
Niille tuotelajeille, joiden kohdalla yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden myynnistä ylitti kustannukset ja joiden painotettu keskimääräinen myyntihinta oli sama tai suurempi kuin yksikkökohtainen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin tuotelajeittain kyseisen lajin koko myynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.
(69)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen hinta tutkimusajanjaksolla.
(70)
Jos yhteistyössä toimineella turkkilaisella tuottajalla ei ollut tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(71)
Sellaisten tuotelajien, joita yhteistyössä toiminut turkkilainen tuottaja myi muilla kuin Turkin kotimarkkinoilla, laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä muilla markkinoilla myytävän saman tuotelajin valmistuskustannuksiin niiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset. Jos turkkilainen tuottaja ei myynyt lainkaan jotain tuotelajia, normaaliarvo määritettiin lisäämällä kaikkien tuotelajien valmistuskustannuksiin niiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto.
(72)
Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaali perustuivat tosiasiallisiin tietoihin, jotka pohjautuivat turkkilaisen tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeseen myyntiin.
4. Vientihinnat
(73)
Vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai unionissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten välityksellä.
(74)
Kun tuotetta vietiin suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(75)
Kun tuotetta vietiin unioniin unionissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten välityksellä, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden jälleenmyyntihintojen perusteella, jotka kyseiset etuyhteydessä olevat yritykset veloittivat ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa. Mukautuksia tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, mukaan luettuina myynti-, yleis- ja hallintokulut sekä voitto, huomioon ottamiseksi. Voittomarginaalin määrittämiseen käytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen kahden etuyhteydettömän tuojan saamaa voittoa, koska etuyhteydessä olevan tuojan tosiasiallista voittoa ei pidetty luotettavana vientiä harjoittavan tuottajan ja etuyhteydessä olevan tuojan välisen suhteen vuoksi.
5. Vertailu
(76)
Koska Kiinasta tuleva tuonti oli kauppiaiden omien tuotemerkkien kauppaa, vertailun pohjana oli yksinomaan yhteistyössä toimineen turkkilaisen yrityksen omien merkkien myynti.
(77)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin välillisten verojen, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, takuu- ja luottokustannusten perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö. Vertailussa ei otettu huomioon pakkausten painoa.
(78)
Kun tuotelajien luokitteluun käytettiin tuotevalvontanumerojärjestelmää, vastaavuus oli kaikkien otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien kohdalla heikko. Jos suoraa vastaavuutta ei voitu todeta, samankaltaisia tuotelajeja verrattiin ja oikaisuja tehtiin erojen, kuten erilaisten pakkaustyyppien, huomioon ottamiseksi. Kun käytettiin samankaltaisuuteen perustuvaa menetelmää, yksityiskohtaiset tiedot ilmoitettiin asianomaiselle taholle.
6. Polkumyyntimarginaalit
(79)
Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(80)
Näiden kolmen polkumyyntimarginaalin perusteella laskettiin painotettu keskiarvo otoksen ulkopuolisille yhteistyössä toimineille yrityksille.
(81)
Koska kiinalaisten yritysten yhteistyöaste oli matala (noin 60 prosenttia), katsotaan asianmukaiseksi, että kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava, koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritetään yhteistyössä toimineiden viejien sellaisten liiketoimien perusteella, joissa polkumyynti oli voimakkainta.
(82)
Tällä tavalla määritetyt väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:
Taulukko 1
Polkumyyntimarginaalit
Yrityksen nimi
Asema
Polkumyyntimarginaali
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Yksilöllinen kohtelu
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Yksilöllinen kohtelu
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Yksilöllinen kohtelu
28,6 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
35,2 %
Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali
43,4 %
E. VAHINKO
1. Unionin Tuotanto ja Unionin Tuotannonala
(83)
Unionin alueella on 31 samankaltaista tuotetta valmistavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää, joista suurin osa on suhteellisen pieniä. Niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’ perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Valituksen tekijä, Eurométaux, toimi seitsemän tuottajan puolesta, joiden yhteenlaskettu tuotanto tutkimusajanjaksolla muodostaa noin 50 prosenttia tiettyjen alumiinifoliorullien kokonaistuotannosta unionissa. On kuitenkin huomattava, että valituksen tekijän toimittamat tiedot, jotka tarkastettiin muista saatavilla olevista lähteistä, kattoivat kaikki tiedossa olevat yritykset, jotka tuottavat ja myyvät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoilla. Tällä perusteella samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannon unionissa arvioitiin olevan 91 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Koska valituksen tekijältä saatiin tiedot kaikista tiedossa olevista yrityksistä, jotka tuottavat ja myyvät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoilla, niitä käytetään makrotaloudellisina indikaattoreina tässä tutkimuksessa.
2. Unionin Kulutus
(84)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän tuotemäärän ja unionin markkinoille suuntautuneen tuonnin perusteella. Kyseiset tiedot ovat peräisin valituksen tekijältä, ja ne asetettiin kaikkien asianomaisten osapuolien saataville. Unionin tuottajista saadut tiedot ristiintarkastettiin niiden tietojen kanssa, jotka komissio oli saanut otannasta ja edustavuutta koskevasta tutkimuksesta. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat tiedot asianomaisen maan ja kolmansien maiden osalta ristiintarkastettiin Eurostatilta saatujen COMEXTin tietojen kanssa. Valituksen tekijä painotti, että sen toimittamissa myyntiä unionin markkinoilla koskevissa luvuissa oli mukana tiettyjä Kiinassa tuotettuja tuotantomääriä, jotka jo sisältyivät tuontilukuihin. Näin ollen eräiden otoksen ulkopuolisten EU:n tuottajien, jotka myös harjoittivat tuontia Kiinasta, myyntimääriin tehtiin vähennyksiä. Vähennyksen avulla vältettiin se, että myyntimäärät laskettaisiin kahteen kertaan kokonaiskulutukseen.
(85)
Tämän perusteella unionin kulutuksen todettiin kehittyneen seuraavasti:
Taulukko 1
Kulutus EU:ssa (tonnia)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuonti yhteensä
4 600
7 600
10 300
14 300
Unionin markkinoilla myyty unionin tuotanto
91 000
91 500
87 700
82 456
Kulutus yhteensä
95 600
99 100
98 000
96 756
Indeksi (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Kokonaiskulutus EU:n markkinoilla vaihteli vain hieman tarkastelujakson aikana. Vakaus selittyy sillä, että tarkasteltavana olevan tuotteen markkinat EU:ssa ovat kypsät ja sillä, että kyseessä on tuote, jota yleisesti käytetään kotitaloustarkoituksiin, minkä vuoksi siihen ei kohdistunut vaihteluja talouskriisioloissakaan.
3. Tuonti Asianomaisesta Maasta
3.1. Määrä ja markkinaosuus
(87)
Tuontimääriä koskevat tiedot saatiin valituksen tekijältä, joka oikaisi Eurostatin tilastoja markkinatuntemuksensa perusteella. Tämä oikaisu oli tarpeen, sillä CN-koodien tilastot sisältävät myös muutakin kuin tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia. Oikaisu perustui tietoon eri viejämaiden EU:n markkinoille suuntautuvasta viennistä sekä vientihinnoista, joista käy ilmi, onko vientituote tarkasteltavana oleva tuote vai ei. Valituksen tekijä toimitti liitteessä 3 asianomaisten osapuolien saataville tarkat luvut ja menettelyn. Tämän perusteella tuonti Kiinasta unioniin kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuonti Kiinasta (tonnia)
4 270
6 836
9 839
12 994
Indeksi (2008 = 100)
100
160
230
304
Markkinaosuus
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Indeksi (2008 = 100)
100
154
225
301
Lähde: Valituksen tekijä
(88)
Pääasiallista raaka-ainetta ja tuotantoketjun alkupään tuotetta (alumiinifolioiden jättirullat) koskevan polkumyyntitutkimuksen, joka johti Kiinassa toimiville tuottajille asetettuihin tulleihin vuonna 2009, mukaan tuontimäärät Kiinasta kasvoivat huomattavasti. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana yli 200 prosenttia.
(89)
Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuudesta käy ilmi sama tuonnin kasvu tarkastelujaksolla: vuonna 2008 osuus oli 4,5 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 13,4 prosenttia.
3.2. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinta ja hinnan alittavuus
(90)
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräisten hintojen kehitys:
Taulukko 3
Kiinasta tulleen tuonnin hinnat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen CIF-hinta (euroa/tonni)
(3)
2 335
2 600
2 518
Indeksi (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Lähde: Eurostat.
(91)
Mainittakoon, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat seuraavat pitkälti Kiinan raaka-ainehintoja (pääosin alumiiniseoksia). Tuontihinnat kuitenkin laskivat tutkimusajanjaksolla vuoteen 2010 verrattuna 3 prosenttia, vaikka samana aikana raaka-ainehinnat nousivat 4 prosenttia (katso alla oleva taulukko).
Taulukko 4
Kiinan keskimääräisten alumiinihintojen kehitys
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
SHFE:n kuukausittainen keskimääräinen painotettu spot-hinta euroa/tonni
1 408
1 187
1 467
1 523
Indeksi (2008 = 100)
100
84
104
108
Lähde: Shanghain futuuripörssi (SHFE), hinnat ilman arvonlisäveroa
(92)
Koska koko tiedossa oleva Kiinasta tuleva tuonti oli omien tuotemerkkien kauppaa, hinnan alittavuuden (ja alihinnoittelun) vertailun pohjana oli pelkkä unionin tuotannonalan omien tuotemerkkien myynti.
(93)
Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(94)
Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, verrattiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos osoitti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 10,0 prosenttia ilmaistuna osuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.
4. Unionin Tuotannonalan Taloudellinen Tilanne
4.1. Alustavat huomautukset
(95)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(96)
Makrotaloudellisia indikaattoreita (tuotantoa, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, myyntimäärää ja markkinaosuutta) arvioitiin koko unionin tasolla. Arvio perustui valituksen tekijän toimittamiin tietoihin, jotka ristiintarkastettiin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien toimittamien tietojen kanssa.
(97)
Mikrotaloudellisten indikaattorien (keskimääräiset yksikköhinnat, työllisyys, palkat, tuottavuus, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja kyky saada pääomaa) analyysi tehtiin otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla. Arvio perustui näiden tuottajien antamiin tietoihin, jotka tarkistettiin asianmukaisesti.
4.2. Makrotaloudelliset indikaattorit
4.2.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 5
Unionin koko tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia)
95 500
95 000
93 000
91 000
Indeksi (2008 = 100)
100
99
97
95
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
160 000
164 000
164 000
164 000
Indeksi (2008 = 100)
100
103
103
103
Kapasiteetin käyttöaste
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Indeksi (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että tuotanto väheni tarkastelujaksolla huolimatta siitä, että samalla jaksolla kulutus pysyi vakaana. Vaikka tuotantokapasiteetti pysyi verrattain vakaana tarkastelujaksolla, kapasiteetin käyttöasteella oli sama laskeva suuntaus kuin tuotannollakin.
4.2.2. Myyntimäärä ja markkinaosuus
Taulukko 6
Myyntimäärä ja markkinaosuus
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Myynnin määrä EU:n markkinoilla (tonnia)
91 000
91 500
87 700
82 456
Indeksi (2008 = 100)
100
101
96
91
Markkinaosuus
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Indeksi (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi 9 prosenttia, ja sen markkinaosuus supistui koko ajan 95,2 prosentista vuonna 2008 tutkimusajanjakson 85,2 prosenttiin.
4.2.3. Kasvu
(100)
EU:n myyntimäärien ja unionin tuotannonalan markkinaosuuden vähenemistä tarkastelujaksolla olisi tarkasteltava samalla jaksolla vakaana pysyneen kulutuksen yhteydessä, kuten edellä 85 kappaleessa kuvattiin.
4.3. Otokseen valittujen unionin tuottajien tiedot (mikrotaloudelliset indikaattorit)
4.3.1. Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikköhinnat ja tuotantokustannukset
Taulukko 7
Myyntihinnat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Yksikköhinta EU:ssa etuyhteydettömille asiakkaille
(euroa/tonni)
4 479
3 950
4 237
4 378
Indeksi (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Keskimääräiset myyntihinnat (merkkituotteet ja muut kuin merkkituotteet mukaan luettuina) laskivat 2 prosenttia tarkastelujakson aikana. Myyntihintojen ei kuitenkaan katsottu olevan luotettava vahingon indikaattori, koska niihin vaikutti suuresti raaka-aineen (pääosin alumiinin) hinnat, joiden kehitys oli tarkastelujaksolla samansuuntaista. Yleisesti ottaen vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson hinnat eivät pystyneet nousemaan edellä 94 kappaleessa kuvatun hintojen alittavuuden vuoksi.
4.3.2. Työllisyys, tuottavuus ja palkat
Taulukko 8
Työllisyys, tuottavuus ja palkat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
301
314
287
284
Indeksi (2008 = 100)
100
104
95
94
Tuottavuus (yksikkö/työntekijä)
143
138
141
138
Indeksi (2008 = 100)
100
96
98
96
Palkat/työntekijä Indeksi
41 070
38 913
44 115
43 600
Indeksi (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla 6 prosenttia, mutta työntekijöiden palkat kasvoivat hieman. Työntekijöiden väheneminen ei johtanut tuottavuuden kasvuun, koska edellä 99 kappaleessa kuvattu myynnin määrän vähentyminen oli vielä voimakkaampaa. Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus (ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa) itse asiassa väheni tarkastelujaksolla hieman. Se oli alhaisimmillaan vuonna 2009, minkä jälkeen se alkoi elpyä vuonna 2010 saavuttamatta kuitenkaan alkuperäistä tasoa. Tutkimusajanjaksolla tuottavuus laski uudelleen vuoden 2009 alhaisimmalle tasolle.
4.3.3. Varastot
Taulukko 9
Varastot
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Loppuvarastot
2 873
2 994
3 092
3 534
Indeksi (2008 = 100)
100
104
108
123
Loppuvarastot prosentteina tuotannosta
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Indeksi (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Vaikka otokseen valitut unionin tuotannonalan yritykset pitivät varastot pieninä ja käyttivät tilausperusteista tuotantojärjestelmää, eräitä yleisiä tuotteita pidettiin varastossa. Varastot kasvoivat huomattavasti sekä absoluuttisina määrinä että prosentteina tuotannosta mitattuna. Tarkastelujakson aikana loppuvarastojen määrä kasvoi 6,7 prosentista 9,1 prosenttiin.
4.3.4. Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
Taulukko 10
Kannattavuus
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
EU:n myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Indeksi (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina kyseisen myynnin liikevaihdosta. Näin laskettu kannattavuus saavutti korkeimman tasonsa vuonna 2009 pääraaka-aineen (eli alumiinin) pienentyneiden hankintakustannusten ansiosta. Kannattavuus kääntyi laskuun vuodesta 2009 lähtien ja oli tutkimusajanjaksolla 0,7 prosenttia. Nämä kannattavuusluvut kattavat markkinoiden kaikki segmentit, myös suhteellisen kannattavan merkkituotesektorin, joka kilpailee huomattavasti vähemmässä määrin kiinalaisen halpatuonnin kanssa. Niinpä omien tuotemerkkien markkinasegmentti yksinään oli huomattavan tappiollinen tutkimusajanjaksolla.
(105)
Unionin tuotannonala ei maininnut pääoman saantia ei merkittävänä ongelmana.
Taulukko 11
Kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kassavirta
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Indeksi (2008 = 100)
100
137
95
61
Investoinnit (euroa)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Indeksi (2008 = 100)
100
47
60
37
Sijoitetun pääoman tuotto
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Indeksi (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Kassavirrassa, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, sekä sijoitetun pääoman tuotossa voidaan havaita samanlainen negatiivinen suuntaus kuin liikevaihdon tuotossa.
(107)
Vuonna 2008 eräs EU:n tuottajista investoi ylimääräisiin varastointitiloihin. Tarkastelujakson muina vuosina ei havaittu otokseen valittujen unionin tuotannonalan yritysten tekemiä merkittäviä investointeja.
4.3.5. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus
(108)
Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Kun otetaan lisäksi huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia EU:n markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä.
5. Vahinkoa Koskevat Päätelmät
(109)
Tutkimus osoitti, että useat unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit heikkenivät tai eivät kehittyneet kulutusta vastaavasti tarkastelujaksolla. Tämä koskee erityisesti ajanjaksoa vuodesta 2010 tutkimusajanjakson loppuun.
(110)
Tarkastelujaksolla, jolloin kulutus pysyi vakaana, tuontimäärät Kiinasta kasvoivat jatkuvasti ja merkittävästi. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä pieneni kaikkiaan 9 prosenttia, ja sen markkinaosuus putosi noin 10 prosenttiyksikköä. Myös unionin varastot kasvoivat merkittävästi, mikä osoittaa sen, että tuotetta ei saatu myytyä. Matalahintainen polkumyyntituonti, joka tutkimusajanjaksolla alitti reippaasti unionin tuotannonalan hinnat, lisääntyi tasaisesti tarkastelujakson ajan.
(111)
Vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla vakavia vaikutuksia kohdistui myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen.
(112)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(113)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Komissio tarkasteli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyyntituonnin aiheuttamaksi.
2. Polkumyynnillä Tapahtuneen Tuonnin Vaikutus
(114)
Vuoden 2009 lopulla Kiinasta peräisin olevien alumiinifolioiden jättirullien tuonnissa otettiin käyttöön polkumyyntitullit. Kyseisestä ajankohdasta lähtien tarkasteltavana olevan tuotteen (jatkojalostustuote) tuonti kasvoi nopeasti. Tällä kasvulla on ajallinen yhteys unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisen kanssa.
(115)
Tutkimuksesta kävi ilmi, että unionin kulutus pysyi vakaana tarkastelujaksolla. Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonnin määrä sitä vastoin kasvoi rajusti, yli 200 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus niin ikään kasvoi 4,5 prosentista 13,4 prosenttiin (toisin sanoen noin 9 prosenttiyksikköä) vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Samanaikaisesti unionin tuotannonalan myyntimäärä laski 9 prosenttia ja markkinaosuus putosi 9 prosenttiyksikköä, 95,2 prosentista 85,2 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
(116)
Hintapaineiden osalta on korostettava, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla. Hintapaine yhdistettynä yhä kasvaviin määriin mahdollisti sen, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kykenivät varmistamaan itselleen sopimukset suurimmilta asiakkailta (vähittäismyyjät ja tukkukauppiaat). Niissä sopimuksissa, jotka unionin tuotannonala onnistui säilyttämään, ei nostettu hintoja, mikä unionin tuotannonalan olisi pitänyt tehdä alumiinin hintojen nousun tasoittamiseksi. Hintojen alittavuus tutkimusajanjaksolla oli 10 prosentin luokkaa, ja kyseisenä vuonna unioni nosti keskihintoja 3 prosentilla ottaakseen huomioon kasvaneet raaka-ainekulut, kun taas kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat alensivat hintojaan EU:n markkinoilla noin 3 prosenttia (katso taulukko 3). Tämä johti unionin tuotannonalan kannattavuuden huomattavaan heikkenemiseen.
(117)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että voimakkaasti kasvaneella Kiinasta tulleella polkumyyntituonnilla, jonka hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat, on ollut ratkaiseva osa unionin tuotannonalan kärsimässä merkittävässä vahingossa, josta on osoituksena erityisesti sen heikko taloudellinen tilanne, myyntimäärien ja markkinaosuuden pieneneminen ja useiden vahinkoindikaattoreiden kehitys huonompaan suuntaan.
3. Muiden Tekijöiden Vaikutus
3.1. Kolmansista maista tuleva tuonti
(118)
Seuraavassa taulukossa esitetään tuontimäärät muista kolmansista maista tarkastelujaksolla. Määrät ja hintakehitys ovat valituksen tekijän toimittamia, ja ne pohjautuvat Eurostatin tietoihin.
Taulukko 12
Kolmansista maista tuleva tuonti
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kolmansista maista tuleva tuonti
330
764
461
1 306
Indeksi (2008 = 100)
100
231
140
396
Markkinaosuus
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Indeksi (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Kolmansista maista (lähinnä Intiasta, Venäjältä, Taiwanista ja Turkista) tuleva tuonti kasvoi 300 prosenttia tarkastelujaksolla. Silti kyseisen tuonnin kokonaismarkkinaosuus EU:ssa on edelleen vähäinen. Kyseinen tuonti ei siis ole voinut myötävaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon tutkimusajanjaksolla.
3.2. Vientimäärät ja hinnat
(120)
Seuraavassa taulukossa esitetään otokseen valittujen unionin tuottajien vientimäärät tarkastelujaksolla. Määrät ja hintakehitys perustuvat otokseen valittujen tuottajien toimittamiin todennettuihin lukuihin.
Taulukko 13
Otokseen valittujen unionin tuottajien vienti
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
EU:n vientimäärät
1 900
1 800
1 600
1 700
Indeksi (2008 = 100)
100
95
84
89
Viennin prosenttiosuus tuotannosta
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Indeksi (2008 = 100)
100
95
86
94
Vientihinnat
3 792
3 460
3 447
3 565
Indeksi (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Otokseen valittujen tuottajien vientimäärät eivät olleet merkittäviä tarkastelujaksolla eivätkä koskaan ylittäneet 2:ta prosenttia tuotetuista määristä. Ne kehittyivät samalla tavoin kuin myyntimäärät Euroopan markkinoilla. Koska määrät olivat pieniä, unionin tuotannonalan vientikehitys ei myötävaikuttanut aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
3.3. Talouskriisin vaikutukset
(122)
Talouskriisi ei aiheuttanut unionin kulutuksen supistumista tarkastelujaksolla. Koska kyse ei ole ylellisyystuotteesta, vaan kotitalouksille myytävästä tavanomaisesta tuotteesta, oli odotettavissa, että finanssikriisillä ei ollut vaikutusta kotitalousfolion kulutukseen, joka pysyikin erittäin vakaana tuotteena elintarvikkeiden jalostus- ja pakkausteollisuudessa. Näin ollen talouskriisi ei myötävaikuttanut unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon tutkimusajanjaksolla.
3.4. Kilpailu unionin markkinoilla
(123)
Kilpailu unionin markkinoilla on kovaa, kun otetaan huomioon, että unionin tuotannonala on melko monijakoinen (yli 30 tuottajaa) ja että yksi suurimmista asiakkaista on vaikutusvaltainen vähittäiskauppa.
(124)
Vuosien varrella suurimmat Euroopan unionin vähittäiskauppiaat ovat kehittäneet omat brändinsä (omat tuotemerkit), jotka kotitalousfolion osalta ovat vähitellen supistaneet tuottajien omien merkkituotteiden myyntimääriä. Tämä on ollut haitallista unionin tuotannonalan tuottajille, jotka ovat kärsineet myyntimäärien laskusta kannattavammalla merkkituotesegmentillä, ja se on pakottanut ne kilpailemaan yhä ankarammin keskenään kasvussa olevalla omien tuotemerkkien markkinasegmentillä.
(125)
Tämä kehitys on kuitenkin ollut vähittäinen, useita vuosia kestävä prosessi, ja tutkimuksesta kävi ilmi, että omien tuotemerkkien kauppa kasvoi vain vähän, 83 prosentista 84 prosenttiin vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka tällä kasvulla on pieni vaikutus EU:n tuottajiin, se ei selitä niiden kärsimien vahingollisten suuntauksien laajuutta.
3.5. Unionin tuotannonalan tuotantokustannusten kehittyminen
(126)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että tuotantokustannusten ja etenkin alumiinin hinnan vaihtelut vaikuttivat osaltaan vahinkoon.
(127)
Kotitalousfolion tuotantokustannukset ovat tiiviisti sidoksissa tuotteen valmistuksen pääraaka-aineen, alumiinin, hintakehitykseen. LME:n hinnat toimivat alumiinin maailmanlaajuisina viitehintoina.
Taulukko 14
Alumiinin keskimääräisten hintojen kehitys LME:ssä
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
LME:n keskimääräinen käteishinta Yhdysvaltojen dollareissa tonnia kohden
2 750
1 750
2 150
2 460
Indeksi (2008 = 100)
100
64
78
90
Lähde: LME
(128)
Edellä nähty kehitys on seurausta lokakuun 2008 tienoilla alkaneesta finanssikriisistä. Alumiinin hinnat laskivat kysynnän supistuessa mutta nousivat hieman tutkimusajanjakson loppuun mennessä. Kotitalousfolion tuotannonalalla hinnat kuitenkin asetetaan tavallisesti LME:n viitehinnan perusteella, johon lisätään jalostuskustannukset ja voitto. Tämä tarkoittaa sitä, että LME:n viitehinnan vaihteluilla ei normaalioloissa ole suurta vaikutusta kotitalousfolion tuotannonalan tilanteeseen, sillä valmiin tuotteen hinnat seuraavat LME:n hintoja. Unionin tuotannonala on itse asiassa aina toiminut ympäristössä, jossa alumiinin hinnat vaihtelevat.
(129)
Väitettiin myös, että unionin tuotannonala käyttäisi tehotonta tekniikkaa, mikä osaltaan olisi vaikuttanut vahinkoon. Tähän on todettava, että tutkimus ei tukenut tällaista näkemystä ja että jalostuskustannukset EU:ssa ja Kiinassa ovat kokonaisuudessaan hyvin samanlaiset. Tämänkaltainen tehottomuus tarkoittaisi lisäksi sitä, että unionin tuotannonalan kannattavuus olisi ollut alhainen useiden vuosien ajan. Tällainen väite ei selitä markkinaosuuden, myyntimäärien ja kannattavuuden pienentymistä vuoden 2009 ja tutkimusajankohdan välillä.
(130)
Edellä mainitun perusteella alumiinin hintojen vaihtelua tai tuotannon väitettyä tehottomuutta ei voida pitää unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syinä.
3.6. Ylikapasiteetti
(131)
Kuten edellä mainittiin, EU:n tuottajien kapasiteetin käyttöaste oli suhteellisen alhainen tarkastelujakson aikana. Unionin tuottajat voivat kuitenkin käyttää samaa laitetta muidenkin tuotteiden (esimerkiksi talouskelmun) kelaamiseen rullalle. Tämän vuoksi kapasiteetin käyttöastelukuja ei pidetä merkittävänä syynä. Kapasiteetin käyttöasteluvut olivat lisäksi melko alhaiset jo vuosina 2008 ja 2009, jolloin kannattavuusluvut ja tuotannonalan tilanne yleensä oli tyydyttävä.
(132)
Tästä syystä pääteltiin, että ylikapasiteettia ei voi pitää merkittävänä syynä EU:n tuottajille aiheutuneeseen vahinkoon.
4. Syy-Yhteyttä Koskevat Päätelmät
(133)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi etenkin vuonna 2010 sekä tutkimusajanjaksolla. Kyseisen tuonnin todettiin tapahtuneen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla tutkimusajanjaksolla.
(134)
Kiinasta tulevan matalahintaisen polkumyynnin määrän ja markkinaosuuden kasvu tapahtui samanaikaisesti unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Tilanne heikkeni tutkimusajanjaksolla, jolloin unionin tuotannonala menetti edelleen markkinaosuuttaan ja kannattavuus samoin kuin muut talousindikaattorit kuten kassavirta ja investointien tuotto vajosivat alimmilleen.
(135)
Muita tiedossa olevia tekijöitä, talouskriisi mukaan luettuna, koskeva analyysi osoitti, että kyseisten tekijöiden mahdollinen kielteinen vaikutus ei voinut olla sellainen, että se poistaisi vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
(136)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen viennin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että polkumyynnillä tapahtuva vienti Kiinasta on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
G. UNIONIN ETU
1. Alkuhuomautuksia
(137)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntituontia koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä todeta, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien/tukkumyyjien ja vähittäismyyjien edut.
2. Unionin Tuotannonalan etu
(138)
Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että useiden vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne vääjäämättä heikkenee edelleen. Unionin tuotannonalan tilanne heikkeni nopeasti sen jälkeen, kun tuotantoketjun alkupään tuotteisiin (alumiinifolioiden jättirullat) sovellettavien polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2009. Koska Kiinan alumiinialalla samat rakenneongelmat, jotka havaittiin jo mainitussa tutkimuksessa, ovat edelleen olemassa markkinoilla, unionin tuotannonala katsoo, että myös se olisi suojattava vilpilliseltä kilpailulta.
(139)
Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnat vastaamaan eri komponenttien kustannuksia ja markkinaolosuhteita. Voidaan olettaa myös, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä puolestaan parantaisi sen kannattavuutta ja yleistä taloudellista tilannetta.
(140)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, markkinaosuuden voidaan odottaa vielä hupenevan ja unionin tuotannonalan pysyvän kannattamattomana etenkin omien tuotemerkkien alalla. Tämä olisi kestämätöntä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kun otetaan huomioon kannattavuuden laskusuuntaus samoin kuin muut talousindikaattorit kuten kassavirta ja investointien tuotto, voidaan odottaa, että suurin osa unionin tuottajista ei kykene pysymään kilpailukykyisinä markkinoilla, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön.
(141)
Unionin tuotannonala toimittaa asiakkailleen (pääosin tukku- ja vähittäiskauppiaille) myös muita elintarvikkeiden jalostus- ja pakkaustuotteita, kuten talouskelmuja ja paperituotteita. Eräät näistä tuotteista valmistetaan samalla kelauslaitteella, jota käytetään tarkasteltavana olevan tuotteen valmistamiseen. Tarkasteltavana oleva tuote on unionin tuotannonalan yksittäisten yritysten tuotevalikoiman tärkeä markkinasegmentti, jopa siinä määrin, että eräiden arvioiden mukaan se muodostaa yli 50 prosenttia liikevoitosta. Jos tarkasteltavana olevan tuotteen tilanne heikkenee edelleen, vaarantuu myös kyseisen unionin tuotannonalan muiden tuotteiden tuotanto.
(142)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.
3. Tuojien/Tukkumyyjien etu
(143)
Kaksi suurta Euroopan markkinoilla toimivaa toimijaa tuo Kiinasta suuren osuuden tarkasteltavan olevan tuotteen tuonnin määrästä, tutkimusajanjakson aikana arviolta noin 50 prosenttia.
(144)
Toinen näistä tuojista on etuyhteydessä yhteen otokseen valittuun yhteistyössä toimineeseen viejään (CeDo Shanghai). CeDo-ryhmittymä on kehittänyt vahvan kahteen lähteeseen perustuvan strategian: sen unionin markkinoilla myymä folio tuotetaan sekä Kiinassa että unionissa. Ryhmä korosti, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaarantaisivat sen strategian ja vähentäisivät sen kannattavuutta. Toimia ei kuitenkaan ole kohdistettu mihinkään tiettyyn yritykseen, vaan niiden tarkoituksena on palauttaa tasavertaiset kaupankäyntiedellytykset unionin markkinoille.
(145)
Tutkimuksesta ei käy ilmi, onko toinen suuri tuoja (Quickpack) etuyhteydessä johonkin kiinalaisista tavarantoimittajistaan. Tämä johtuu siitä, että yritys päätti olla tekemättä yhteistyötä, vaikka se oli kutsuttu osallistumaan tutkimukseen. Sen vuoksi ei ole selvää, minkälainen vaikutus ehdotetun tasoisilla tulleilla olisi sen liiketoimintaan.
(146)
Muista tuojista vain kaksi toimi tutkimuksessa yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Niiden vastaukset edustavat noin 6:ta prosenttia Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista. Kyseiset yritykset väittivät, että ne saattavat joutua poistumaan foliomarkkinoilta, jos polkumyyntitulli otetaan käyttöön. Kyseiset kaksi yritystä tuovat kuitenkin myös monia muitakin elintarvike- ja kotitaloustavarasektorin tuotteita, ja nämä muut tuotteet edustivat yli 80 prosenttia niiden liikevaihdosta.
(147)
Eräs toinen tuoja/tuottaja (Terinex Ltd) ei vastannut kyselyyn, mutta toimitti sitä vastoin Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoita koskevan näkökantansa. Terinex Ltd selitti, että sen hankinnat Kiinasta alittavat yrityksen oman tuotannon hinnat mutta katsoi, että koska yritys on pieni toimija markkinoilla, sen harjoittama tuonti ei ole vahingollista unionin tuotannonalalle. Jos kuitenkin kaikki Kiinasta tuleva tuonti otetaan huomioon (87 kappaleesta eteenpäin) on selvää, kuten 114 kappaleesta eteenpäin esitetään, että Kiinasta tuleva tuonti on unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon keskeinen syy. Koska tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihto on suhteellisen pieni suhteessa yrityksen koko toimintaan, toimien käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavia seurauksia sen kokonaistulokseen.
(148)
Ei voida sulkea pois, etteikö toimien käyttöönotolla olisi yleisesti kielteistä vaikutusta tuontisektoriin (oli se sitten etuyhteydessä tai ei), sillä tulli todennäköisesti tekee tuonnista vähemmän houkuttelevaa ja unionin tuotannonala luultavasti onnistuu hankkimaan joitakin toimeksiantoja tai sopimuksia takaisin tuontisektorin kustannuksella. Tarkoituksena on kuitenkin palauttaa tasavertaiset kilpailuedellytykset, eivätkä vaikutukset tuontisektoriin kokonaisuudessaan ole suhteettomia.
(149)
Edellä esitetyn perustella päätellään alustavasti, että vaikutus tuojiin ei olisi sellainen, että toimenpiteiden olisi katsottava olevan unionin yleisen edun vastaisia.
4. Vähittäiskauppiaiden etu
(150)
Kuusi vähittäismyyjää teki yhteistyötä tutkimuksessa. Vähittäismyyjien voidaan katsoa olevan edustavia, sillä ne sijaitsevat maantieteellisesti eri puolilla Euroopan unionia ja ne ovat erikokoisia liikevoiton suhteen. Kaikki vähittäismyyjät vastustavat kaikenlaisten toimien käyttöönottoa sillä perusteella, että niistä aiheutuu liiketoimille ylimääräisiä kuluja ja että toimet rajoittaisivat vähittäismyyjien valinnanvapautta tavarantoimittajien välillä.
(151)
Vähittäiskauppiaiden vastauksista käy kuitenkin erittäin selvästi ilmi, että tarkasteltava tuote muodostaa häviävän pienen osan vähittäismyyjien liikevaihdosta (joka tapauksessa vähemmän kuin 1 prosentin) ja että polkumyynnin vastaisilla toimilla olisi vähän tai ei lainkaan vaikutusta niiden liikevaihtoon tai voittoihin.
5. Kuluttajien etu
(152)
Komissio otti yhteyttä yhteen kuluttajajärjestöön, joka ei vastauksensa mukaan ollut kiinnostunut tekemään yhteistyötä tutkimuksessa. Muita kuluttajajärjestöjä ei ilmoittautunut.
(153)
Polkumyyntitullien vaikutus kuluttajiin on todennäköisesti erittäin vähäinen, sillä kotitalousfolion osuus kuluttajan viikkobudjetissa on hyvin pieni. Lisäksi on odotettavissa, että tullien käyttöönotosta johtuva kotitalousfolion hintojen nousu vähittäiskaupan tasolla on joko erittäin vähäinen tai olematon.
6. Unionin etua Koskevat Päätelmät
(154)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.
H. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
1. Vahingon Korjaava Taso
(155)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.
(156)
Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä niin, ettei ylitetä todettuja polkumyyntimarginaaleja.
(157)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voi kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tällaisella tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.
(158)
Edellisissä kotitalousfoliota (jättirullat) koskevissa tutkimuksissa tavanomainen voittomarginaali asetettiin 5 prosenttiin edellä kuvatun perusteella. Valituksen tekijä katsoi, että 6 prosenttia olisi tuotannonalalla kohtuullinen voittomarginaali, jos vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä ei esiinny. Valituksen tekijä ei kuitenkaan pystynyt esittämään väitteelleen asianmukaisia perusteluja eikä asiasta esitetty muita huomautuksia. Tämän vuoksi katsottiin aiheelliseksi turvautua edellisessä tutkimuksessa asetettuun 5 prosentin voittomarginaaliin. Näin ollen alustavasti katsotaan, että 5 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana määränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin vähentämällä EU:n myyntihinnoista tutkimusajanjaksolla saatu tosiasiallinen voitto ja korvaamalla se edellä mainitulla voittomarginaalilla.
(159)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin keskimääräisestä CIF-kokonaisarvosta.
2. Väliaikaiset Toimenpiteet
(160)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina, alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(161)
Edellä esitetyn perusteella polkumyyntitullit on vahvistettu vertaamalla vahingon poistavaa marginaalia ja polkumyyntimarginaalia keskenään. Ehdotetut polkumyyntitullit ovat näin ollen seuraavat:
Ehdotetut väliaikaiset polkumyyntitullit
Yrityksen nimi
Polkumyynti-marginaali
Vahinkomarginaali
Väliaikainen tulli
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettavia tulleja) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettavaa tullia.
(163)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (4), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
I. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(164)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Kiinan kansantasavallasta tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7607 11 11 ja ex 7607 19 10 (TARIC-koodit 7607111110 ja 7607191010) luokiteltua vahvistamatonta alumiinifoliota, jonka paksuus on vähintään 0,007 mm mutta enintään 0,021 mm ja jota ei ole enempää valmisteltu kuin valssattu ja joka on kohokuvioitu tai kohokuvioimaton ja jonka rullapaino on alhainen, enintään 10 kg.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Kaikki muut yritykset
35,4 %
B999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2012.