NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 346/2013
ze dne 17. dubna 2013
o evropských fondech sociálního podnikání
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Protože si investoři kladou také sociální cíle a neusilují pouze o finanční zisk, vzniká v Unii stále více trh sociálních investic, který z části tvoří investiční fondy zaměřené na sociální podniky. Tyto investiční fondy poskytují finance sociálním podnikům, které jsou hnací silou společenských změn tím, že nabízejí inovativní řešení sociálních problémů, například tím, že pomáhají řešit sociální důsledky finanční krize, a hodnotně přispívají k plnění cílů strategie Evropa 2020 stanovené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“.
(2)
Toto nařízení je součástí iniciativy pro sociální podnikání, kterou vytyčila Komise ve svém sdělení ze dne 25. října 2011 nazvaném „Iniciativa pro sociální podnikání - Vytvářet příznivé prostředí pro podporu sociálních podniků v rámci sociálního hospodářství a sociálních inovací“.
(3)
Je nutné jednotnými unijními pravidly stanovit společný rámec pravidel pro používání označení „EuSEF“ pro kvalifikované evropské fondy sociálního podnikání, zejména co se týče složení portfolia fondů, které pod tímto označením fungují, investičních cílů, jež mohou sledovat, prostředků investování, jež mohou používat, a kategorií investorů, kteří smějí investovat do těchto fondů. Při neexistenci takového společného rámce hrozí, že by členské státy přijímaly rozdílná vnitrostátní opatření, což by mělo přímý negativní dopad na řádné fungování vnitřního trhu a vedlo by to k vytváření překážek na vnitřním trhu, protože fondy, které chtějí působit v celé Unii, by se musely řídit různými pravidly v různých členských státech. Kromě toho by mohly odchylné požadavky na složení portfolia, investiční cíle a kvalifikované investory vést k různé úrovni ochrany investorů a způsobovat nejasnosti ohledně nabídek investic spojených s kvalifikovanými fondy sociálního podnikání. Investoři by dále měli mít možnost porovnávat nabídky investic různých kvalifikovaných fondů sociálního podnikání. Je nezbytné odstranit značné překážky bránící přeshraničnímu získávání financí kvalifikovanými fondy sociálního podnikání, vyhnout se narušení hospodářské soutěže mezi těmito fondy a zabránit dalším možným překážkám obchodu a významnému narušení hospodářské soutěže v budoucnu. V důsledku toho je vhodným právním základem tohoto nařízení článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) vykládaný podle ustálené judikatury Soudního dvora Evropské unie.
(4)
Je nezbytné přijmout nařízení, kterým se stanoví jednotná pravidla použitelná pro kvalifikované fondy sociálního podnikání a ukládají odpovídající povinnosti jejich správcům ve všech členských státech, kteří chtějí získávat kapitál v celé Unii a používat přitom označení „EuSEF“. Tyto požadavky by měly zajistit důvěru investorů, kteří chtějí do takových fondů investovat. Toto nařízení by se nemělo vztahovat na stávající vnitrostátní režimy, které umožňují investice do sociálních podniků a které nepoužívají označení „EuSEF“.
(5)
Vymezení kvalitativních požadavků pro používání označení „EuSEF“ formou nařízení zajistí, aby tyto požadavky byly přímo použitelné pro správce subjektů kolektivního investování, které získávají finance pod tímto označením. Tím se zároveň zamezí existenci rozdílných vnitrostátních požadavků jako důsledku provádění směrnice, a zajistí se tak jednotné podmínky pro používání tohoto označení. Správci subjektů kolektivního investování, které používají toto označení, by měli dodržovat stejná pravidla v celé Unii, což zároveň povzbudí důvěru investorů. Toto nařízení zjednodušuje regulaci a snižuje náklady správců spojené s dodržováním často rozdílných vnitrostátních pravidel, kterými se tyto fondy řídí, zejména v případě správců, kteří chtějí získávat kapitál přeshraničně. Rovněž přispívá k odstranění narušení hospodářské soutěže.
(6)
Mělo by být umožněno, aby kvalifikovaný fond sociálního podnikání mohl být samosprávný nebo nesamosprávný. Je-li kvalifikovaný fond sociálního podnikání samosprávný, je zároveň správcem, a měl by proto splňovat všechny relevantní požadavky kladené na správce tímto nařízením a být v souladu s tímto nařízením registrován. Samosprávný kvalifikovaný fond sociálního podnikání by však neměl mít možnost působit jako správce jiných nesamosprávných subjektů kolektivního investování nebo nesamosprávných subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP).
(7)
S cílem vyjasnit vztah mezi tímto nařízením a jinými pravidly týkajícími se subjektů kolektivního investování a jejich správců je nezbytné stanovit, že se toto nařízení vztahuje pouze na správce jiných subjektů kolektivního investování než SKIPCP, jež spadají do působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (4), kteří jsou usazeni v Unii a registrováni u příslušného orgánu ve svém domovském členském státě v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů (5), za předpokladu, že tito správci spravují portfolia kvalifikovaných fondů sociálního podnikání. Správcům nesamosprávných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaným v souladu s tímto nařízením by však mělo být povoleno rovněž spravovat SKIPCP, mají-li povolení podle směrnice 2009/65/ES.
(8)
Kromě toho se toto nařízení vztahuje jen na správce těch subjektů kolektivního investování, jimiž spravovaná aktiva v souhrnu nepřevyšují hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU. Výpočet hodnoty pro účely tohoto nařízení se provádí stejně jako výpočet hodnoty uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU.
(9)
Avšak správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaní v souladu s tímto nařízením, jimiž spravovaná aktiva ve svém souhrnu následně překročí hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU a kteří tím začnou podléhat povolení příslušných orgánů svého domovského členského státu podle článku 6 uvedené směrnice, by měli mít i nadále možnost používat označení „EuSEF“ při nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, jestliže splňují požadavky stanovené uvedenou směrnicí a i nadále ve vztahu ke kvalifikovanému fondu sociálního podnikání za všech okolností splňují určité podmínky pro používání označení „EuSEF“ stanovené v tomto nařízení. To platí jak pro stávající kvalifikované fondy sociálního podnikání, tak pro kvalifikované fondy sociálního podnikání zřízené po překročení uvedené hodnoty.
(10)
Na správce subjektů kolektivního investování, kteří nechtějí používat označení „EuSEF“, by se toto nařízení vztahovat nemělo. V těchto případech by se měla nadále použít stávající vnitrostátní pravidla a obecná pravidla Unie.
(11)
Toto nařízení by mělo stanovit jednotná pravidla týkající se povahy kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, zejména podniků kvalifikovaných pro portfolio, do nichž mohou kvalifikované fondy sociálního podnikání investovat, a investičních nástrojů, které mohou používat. To je nezbytné k tomu, aby bylo možné jasně odlišit kvalifikovaný fond sociálního podnikání od jiných alternativních investičních fondů, které sledují jiné, méně specializované investiční strategie, jako jsou výkupy většinových podílů, o jejichž podporu toto nařízení neusiluje.
(12)
S cílem zajistit nezbytnou srozumitelnost a jistotu by toto nařízení mělo rovněž stanovit jednotná kritéria pro určení sociálních podniků, které jsou kvalifikovány pro portfolio. Sociální podnik by měl být vymezen jako subjekt v rámci sociálního hospodářství, jehož hlavním cílem není zisk pro jeho vlastníky nebo akcionáře, ale pozitivní sociální dopady. Poskytuje na trhu zboží a služby a svůj zisk používá především k plnění sociálních cílů. Vyznačuje se odpovědnou a transparentní správou, do níž jsou zejména zapojeni zaměstnanci, spotřebitelé a zúčastněné subjekty dotčené jeho obchodní činností.
(13)
Vzhledem k tomu, že základním cílem sociálních podniků je dosáhnout pozitivního sociálního dopadu, a ne maximalizovat zisk, by toto nařízení mělo podporovat pouze podniky kvalifikované pro portfolio, které se soustřeďují na dosažení měřitelného a pozitivního sociálního dopadu. Měřitelným a pozitivním sociálním dopadem by mohlo být mimo jiné poskytování služeb přistěhovalcům, kteří jsou jinak sociálně vyloučeni, nebo opětovné začlenění marginalizovaných skupin do trhu práce tím, že jim je nabídnuto pracovní místo či poskytnuta odborná příprava nebo jiná podpora. Sociální podniky svůj zisk využívají k dosažení svého hlavního sociálního cíle a jsou spravovány odpovědným a transparentním způsobem. Pokud chce podnik kvalifikovaný pro portfolio výjimečně rozdělit zisk mezi akcionáře a vlastníky, měl by mít předem definované postupy a pravidla pro rozdělování zisku. Tato pravidla by měla stanovit, že toto rozdělení zisku nenaruší hlavní sociální cíl kvalifikovaného fondu sociálního podnikání.
(14)
Sociální podniky zahrnují velké množství podniků, které mají různé právní formy a které poskytují sociální služby nebo zboží zranitelným, marginalizovaným, znevýhodněným či sociálně vyloučeným osobám. Mezi tyto služby patří přístup k bydlení, zdravotní péče, pomoc starším nebo zdravotně postiženým osobám, péče o děti, přístup k zaměstnání a vzdělávání či zvládání závislostí. Sociální podniky zahrnují také podniky, jež používají způsob výroby zboží nebo poskytování služeb, kterými uskutečňují svůj sociální cíl, avšak jejichž činnost může být jiná než poskytování sociálního zboží nebo sociálních služeb. Tyto činnosti zahrnují sociální a profesní začleňování prostřednictvím přístupu k zaměstnání pro znevýhodněné osoby, zejména z důvodu jejich nedostatečné kvalifikace nebo sociálních či profesních problémů, které vedou k vyloučení a marginalizaci. Tyto činnosti se také mohou týkat ochrany životního prostředí se sociálním dopadem, například boje proti znečištění, recyklace a obnovitelných zdrojů energie.
(15)
V souladu s cílem přesného vymezení subjektů kolektivního investování, na něž se má toto nařízení vztahovat, a k zajištění jejich zaměření na poskytování kapitálu sociálním podnikům by za kvalifikované fondy sociálního podnikání měly být považovány ty fondy, které mají v úmyslu investovat do těchto podniků alespoň 70 % z celkových vkladů do svého kapitálu a svého nesplaceného upsaného kapitálu. Kvalifikovaným fondům sociálního podnikání by nemělo být povoleno investovat více než 30 % z celkových vkladů do jejich kapitálu a jejich nesplaceného upsaného kapitálu do jiných aktiv než kvalifikovaných investic. To znamená, že 30 % by měl být trvalý maximální limit pro jiné než kvalifikované investice a že pro kvalifikované investice by mělo být po celou dobu existence kvalifikovaného fondu sociálního podnikání vyhrazeno alespoň 70 %. Uvedené hodnoty by se měly vypočítávat na základě částky, kterou lze investovat, po odečtení všech příslušných nákladů, držených peněz a ekvivalentů peněz. Toto nařízení by mělo stanovit potřebné podrobnosti pro výpočet uvedených hodnot.
(16)
Účelem tohoto nařízení je podpořit růst sociálních podniků v Unii. Investice do podniků kvalifikovaných pro portfolio usazených ve třetích zemích mohou kvalifikovaným fondům sociálního podnikání přinést více kapitálu, což může být prospěšné pro sociální podniky v Unii. Toto nařízení by však za žádných okolností nemělo podporovat investice do portfoliových podniků usazených ve třetích zemích, v nichž neexistují přiměřené dohody o spolupráci mezi příslušnými orgány domovského členského státu správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a každým jiným členským státem, v němž mají být nabízeny podílové jednotky nebo akcie kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, nebo v nichž neexistuje účinná výměna informací v oblasti daní.
(17)
První podmínkou k tomu, aby kvalifikovaný fond sociálního podnikání směl používat označení „EuSEF“ zavedené tímto nařízením, by mělo být jeho usazení v Unii. Komise by měla do dvou let ode dne použitelnosti tohoto nařízení přezkoumat omezení vyžadující, aby označení „EuSEF“ směly používat pouze fondy usazené v Unii, s ohledem na zkušenosti s uplatňováním doporučení Komise týkajícího se opatření, která mají třetí země povzbudit k tomu, aby uplatňovaly minimální standardy řádné správy v oblasti daní.
(18)
Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání by měli mít po celou dobu existence fondu možnost získávat dodatečně upisovat kapitál. K těmto dodatečným úpisům kapitálu během existence kvalifikovaného fondu sociálního podnikání by se mělo přihlížet při zvažování dalších investic do jiných než kvalifikovaných aktiv. Dodatečné úpisy kapitálu by měly být povolovány v souladu s kritérii a za podmínek stanovených ve statutu nebo v zakládacích dokumentech kvalifikovaného fondu sociálního podnikání.
(19)
Vzhledem ke specifickým potřebám financování sociálních podniků je nezbytné jasně stanovit typy nástrojů, které by kvalifikované fondy sociálního podnikání měly pro toto financování používat. Toto nařízení proto stanoví jednotná pravidla týkající se nástrojů, které smějí kvalifikované fondy sociálního podnikání používat pro investování a které zahrnují kapitálové a kvazikapitálové nástroje, dluhové nástroje, jako jsou směnky a vkladové certifikáty, investice do jiných fondů kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a zajištěné nebo nezajištěné úvěry a granty. Aby se předešlo rozmělnění investic do podniků kvalifikovaných pro portfolio, mělo by být kvalifikovaným fondům sociálního podnikání povoleno investovat pouze do takových jiných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které samy neinvestovaly více než 10 % z celkových vkladů do svého kapitálu a svého nesplaceného upsaného kapitálu do jiných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání.
(20)
Hlavní činností kvalifikovaných fondů sociálního podnikání je poskytování financí sociálním podnikům prostřednictvím primárních investic. Kvalifikované fondy sociálního podnikání by se neměly podílet na systémově významných bankovních činnostech mimo obvyklý obezřetnostní regulační rámec (tzv. „stínové bankovnictví“), ani by neměly používat strategie typické pro fondy soukromého kapitálu (private equity funds), jako je nabytí většinového podílu na společnosti s využitím pákového efektu.
(21)
S cílem zachovat si nezbytnou flexibilitu investičního portfolia by kvalifikovaným fondům sociálního podnikání mělo být povoleno investovat do jiných aktiv, než jsou kvalifikované investice, v takovém rozsahu, aby tyto investice nepřesahovaly hodnotu 30 % stanovenou pro jiné než kvalifikované investice. Držené peníze a ekvivalenty peněz by se pro účely výpočtu této hranice neměly zohledňovat, protože peníze a ekvivalenty peněz se nepovažují za investice. Kvalifikované fondy sociálního podnikání by měly investovat způsobem, který je v souladu s jejich strategií etického investování, například by se měly vyvarovat investic financujících zbrojní průmysl, investic, u nichž hrozí riziko porušování lidských práv, nebo investic spojených s nepovoleným ukládáním elektronického odpadu.
(22)
S cílem zajistit, aby označení „EuSEF“ bylo důvěryhodné a snadno rozpoznatelné pro investory v celé Unii, by označení „EuSEF“ při nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v celé Unii měli být oprávněni používat pouze správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, kteří splňují jednotná kritéria kvality stanovená v tomto nařízení.
(23)
S cílem zajistit jasný a identifikovatelný profil kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, který odpovídá jejich účelu, by měla existovat jednotná pravidla pro složení portfolia a techniky investování, které mohou být u těchto fondů používány.
(24)
S cílem zajistit, aby kvalifikované fondy sociálního podnikání nepřispívaly k vytváření systémových rizik a aby se ve svých investičních aktivitách soustředily na podporu podniků kvalifikovaných pro portfolio, nemělo by být na úrovni těchto fondů povoleno využívání pákového efektu. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání by měli být oprávněni přijímat půjčky, vydávat dluhové cenné papíry nebo poskytovat záruky na úrovni kvalifikovaných fondů sociálního podnikání pouze za předpokladu, že tyto půjčky, dluhové cenné papíry nebo záruky jsou kryty nesplacenými závazky, a tedy nezvyšují expozici fondu nad rámec jeho upsaného kapitálu. Zálohy poskytnuté investory kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které jsou plně kryty kapitálem upsaným těmito investory, nezvyšují expozici kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, a proto by měly být povoleny. Aby však mohl fond pokrýt mimořádné potřeby likvidity, které se mohou objevit mezi výzvou investorům k vložení upsaného kapitálu a skutečným připsáním kapitálu na jeho účty, měly by být povoleny krátkodobé půjčky za předpokladu, že jejich výše nepřesáhne nesplacený upsaný kapitál fondu.
(25)
S cílem zajistit, aby kvalifikované fondy sociálního podnikání byly nabízeny pouze investorům, kteří mají zkušenosti, vědomosti a odborné znalosti k tomu, aby mohli činit svá vlastní investiční rozhodnutí a řádně posoudit rizika s těmito fondy spojená, a aby byla zachována důvěra investorů v kvalifikované fondy sociálního podnikání, by měly být stanoveny určité zvláštní záruky. Kvalifikované fondy sociálního podnikání by tudíž měly být nabízeny pouze investorům, kteří jsou profesionálními klienty nebo se kterými může být zacházeno jako s profesionálními klienty v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (6). Aby však bylo možné vytvořit dostatečně širokou investorskou základnu pro investice do kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, je rovněž žádoucí, aby k těmto fondům měli přístup i další investoři, včetně jednotlivců s vysokým čistým jměním. Pro tyto jiné investory by měly být stanoveny zvláštní záruky, aby se zajistilo, že kvalifikované fondy sociálního podnikání budou nabízeny pouze investorům s vhodným profilem pro uskutečnění takových investic. Tyto záruky vylučují nabízení prostřednictvím programů pravidelného spoření. Mimoto by měly být povoleny investice vedoucích pracovníků, ředitelů nebo zaměstnanců zapojených do řízení správce fondu sociálního podnikání uskutečňované do kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které spravují, neboť tyto osoby mají dostatečné vědomosti k tomu, aby se mohly na takových investicích podílet.
(26)
S cílem zajistit, aby označení „EuSEF“ používali pouze správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, kteří splňují jednotná kritéria kvality, pokud jde o jejich působení na trhu, měla by být stanovena pravidla výkonu činnosti a vztahu těchto správců k jejich investorům. Z téhož důvodu by měly být stanoveny i jednotné podmínky řešení střetu zájmů těmito správci. Tato pravidla a podmínky by měly rovněž vyžadovat, aby správci přijali nezbytná organizační a administrativní opatření pro zajištění řádného řešení střetů zájmů.
(27)
Má-li správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání v úmyslu pověřit výkonem některých úkolů třetí osoby, neměla by být odpovědnost správce vůči kvalifikovanému fondu sociálního podnikání a jeho investorům tímto pověřením nijak dotčena. Správce by kromě toho neměl tato pověření udílet v takovém rozsahu, aby v podstatě již nemohl být považován za správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání ani aby se stal subjektem typu „poštovní schránka“. Za řádný výkon úkolů, jejichž výkonem pověřil třetí osoby, a za dodržování tohoto nařízení by měl i nadále odpovídat správce. Pověření by nemělo ohrozit účinnost dohledu nad správcem, a zejména by nemělo bránit tomu, aby správce jednal nebo aby byl fond spravován v nejlepším zájmu investorů tohoto fondu.
(28)
Hlavním rysem investičních fondů zaměřených na sociální podniky, který je odlišuje od jiných druhů investičních fondů, je, že kromě tvorby finančního zisku pro investory mají i pozitivní sociální dopad. Toto nařízení by tedy mělo vyžadovat, aby správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání zavedli postupy pro měření pozitivních sociálních dopadů, kterých má být investicí do podniků kvalifikovaných pro portfolio dosaženo.
(29)
Fondy zaměřené na sociální výsledky nebo dopady v současnosti obvykle vyhodnocují a porovnávají informace o tom, do jaké míry sociální podniky dosahují cílených výsledků nebo dopadů. Existuje široká škála různých typů sociálních výsledků nebo dopadů, o jejichž splnění může sociální podnik usilovat. Byly proto vypracovány různé metody rozpoznávání a měření sociálních výsledků nebo dopadů. Například podnik, který se snaží zaměstnávat znevýhodněné osoby, může informovat o počtu takových zaměstnaných osob, které by za jiných okolností zaměstnány nebyly, a podnik, který usiluje o opětovné začleňování propuštěných vězňů do společnosti, může své výsledky hodnotit na základě míry recidivity. Fondy pomáhají sociálním podnikům s přípravou a poskytováním informací o jejich cílech a dosažených výsledcích a se shromažďováním údajů pro investory. I když jsou informace o sociálních výsledcích a dopadech pro investory velmi důležité, je obtížné porovnávat různé sociální podniky a různé fondy, a to jednak kvůli rozdílům v tom, o jaké sociální výsledky nebo dopady usilují, jednak kvůli rozmanitým přístupům. Má-li být dlouhodobě podporována co největší konzistentnost a srovnatelnost těchto informací a co největší efektivita postupů pro jejich získávání, měly by být v této oblasti vypracovány akty v přenesené pravomoci. Tyto akty v přenesené pravomoci by také měly zajistit větší jasnost pro orgány dohledu, kvalifikované fondy sociálního podnikání a sociální podniky.
(30)
Pro zajištění integrity označení „EuSEF“ by měla být stanovena kritéria kvality týkající se vnitřní organizace správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání. Měly by se tudíž stanovit jednotné a přiměřené požadavky týkající se potřeby udržovat odpovídající technické a lidské zdroje.
(31)
Aby se zajistila řádná správa kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a schopnost jejich správců pokrýt případná rizika vyplývající z jejich činnosti, měly by být pro správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání stanoveny jednotné a přiměřené požadavky na udržování dostatečného kapitálu. Výše kapitálu by měla být dostatečná k zajištění kontinuity a řádné správy kvalifikovaných fondů sociálního podnikání.
(32)
Pro účely ochrany investorů je nezbytné zajistit, aby byla aktiva kvalifikovaných fondů sociálního podnikání řádně oceněna. Statut nebo zakládací dokumenty kvalifikovaných fondů sociálního podnikání by tudíž měly obsahovat ustanovení o oceňování aktiv. Tak by měla být zajištěna poctivost a transparentnost oceňování.
(33)
S cílem zajistit, aby správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které používají označení „EuSEF“, řádně vykazovali své činnosti, by měla být stanovena jednotná pravidla pro výroční zprávy.
(34)
Ačkoli toto nařízení obsahuje záruky pro řádné využívání fondů, měly by orgány dohledu pečlivě zajišťovat, aby byly tyto záruky dodržovány.
(35)
K zajištění integrity označení „EuSEF“ v očích investorů je nezbytné, aby toto označení používali pouze správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, jejichž investiční politika a investiční cíle jsou plně transparentní. Měla by být proto stanovena jednotná pravidla týkající se požadavků na zpřístupňování informací investorům, která jsou pro tyto správce závazná. Tato pravidla by měla zahrnovat prvky specifické pro investice do sociálních podniků, aby mohlo být dosaženo větší soudržnosti a porovnatelnosti těchto informací. To zahrnuje informace o kritériích a postupech používaných pro výběr určitých podniků kvalifikovaných pro portfolio jako investičních cílů. Dále sem patří informace o pozitivním sociálním dopadu, o jehož dosažení investiční politika usiluje, a jak by měl být tento dopad sledován a posuzován. K zajištění nezbytné důvěry investorů v tyto investice sem dále patří informace o aktivech kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, která nejsou investována do podniků kvalifikovaných pro portfolio, a jak jsou vybírána.
(36)
K zajištění účinného dohledu nad plněním jednotných požadavků stanovených v tomto nařízení by měl na to, zda správci kvalifikovaného fondu sociálního podnikání dodržují jednotné požadavky stanovené v tomto nařízení, dohlížet příslušný orgán domovského členského státu. Za tím účelem by měli správci, kteří hodlají své fondy nabízet pod označením „EuSEF“, o tomto záměru uvědomit příslušný orgán svého domovského členského státu. Jestliže byly poskytnuty všechny nezbytné informace a přijata vhodná opatření k zajištění toho, aby byly splněny požadavky tohoto nařízení, měl by příslušný orgán správce zaregistrovat. Tato registrace by měla platit v celé Unii.
(37)
S cílem usnadnit účinné přeshraniční nabízení kvalifikovaného fondu sociálního podnikání by měla být registrace správce provedena co nejrychleji.
(38)
K zajištění účinného dohledu nad dodržováním jednotných kritérií stanovených tímto nařízením by měla být stanovena pravidla týkající se okolností, za nichž je třeba informace poskytnuté příslušnému orgánu v domovském členském státě aktualizovat.
(39)
K zajištění účinného dohledu nad plněním požadavků stanovených v tomto nařízení by měl být rovněž zaveden proces přeshraničních oznámení mezi příslušnými orgány dohledu, který se spustí na základě registrace správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání v jeho domovském členském státě.
(40)
Za účelem zachování transparentních podmínek pro nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v celé Unii by měl být evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (7) (dále jen „orgán pro cenné papíry a trhy“), pověřen vedením centrální databáze obsahující údaje o všech správcích kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaných v souladu s tímto nařízením a o kvalifikovaných fondech sociálního podnikání, které tito správci spravují.
(41)
Má-li příslušný orgán hostitelského členského státu zjevné a prokazatelné důvody domnívat se, že správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání na jeho území porušuje toto nařízení, měl by to ihned oznámit příslušnému orgánu domovského členského státu, který by měl přijmout vhodná opatření.
(42)
Pokud správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání i nadále svým jednáním zjevně porušuje toto nařízení navzdory opatřením přijatým příslušným orgánem domovského členského státu nebo kvůli tomu, že tento orgán v přiměřené lhůtě žádná opatření nepřijal, mělo by být příslušnému orgánu hostitelského členského státu poté, co informuje příslušný orgán domovského členského státu, umožněno přijmout veškerá vhodná opatření na ochranu investorů, včetně možnosti zakázat dotyčnému správci, aby své kvalifikované fondy sociálního podnikání jakýmkoli způsobem dále nabízel na území hostitelského členského státu.
(43)
K zajištění účinného dohledu nad dodržováním stanovených jednotných kritérií obsahuje toto nařízení seznam dohledových pravomocí, které musí mít příslušné orgány k dispozici.
(44)
S cílem zajistit řádné vynucování obsahuje toto nařízení správní sankce a opatření za porušení jeho zásadních ustanovení, jimiž jsou pravidla týkající se složení portfolia, záruk souvisejících s identitou kvalifikovaných investorů a používání označení „EuSEF“ pouze správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovanými v souladu s tímto nařízením. Porušení těchto zásadních ustanovení by tam, kde je to vhodné, mělo za následek zákaz používání tohoto označení a zrušení registrace dotyčného správce.
(45)
Příslušné orgány v domovském a hostitelském členském státě a orgán pro cenné papíry a trhy by si měly vyměňovat informace týkající se dohledu.
(46)
Účinná regulatorní spolupráce mezi subjekty pověřenými dohledem nad dodržováním jednotných kritérií stanovených v tomto nařízení vyžaduje, aby pro všechny příslušné vnitrostátní orgány a pro orgán pro cenné papíry a trhy platila vysoká úroveň povinnosti mlčenlivosti.
(47)
Příspěvek kvalifikovaných fondů sociálního podnikání k růstu evropského trhu sociálních investic bude záviset na tom, jaký zájem budou mít správci fondů o používání označení „EuSEF“, jak budou toto označení uznávat investoři a zda bude v celé Unii vytvořen silný „ekosystém“ pro sociální podniky, který jim pomůže využívat dostupné možnosti financování. Za tímto účelem by měly všechny zúčastněné subjekty, včetně organizátorů trhu, příslušných orgánů v členských státech, Komise a dalších příslušných subjektů v Unii, usilovat o zajištění velmi dobré obeznámenosti s možnostmi, které nabízí toto nařízení.
(48)
Za účelem upřesnění požadavků stanovených v tomto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o upřesnění typů zboží a služeb, které slouží k dosažení určitého sociálního cíle, nebo metod výroby zboží a poskytování služeb, které slouží k dosažení určitého sociálního cíle, a okolností, za nichž může být zisk rozdělen mezi vlastníky a investory, střetů zájmů, kterých se správci fondů kvalifikovaných fondů sociálního podnikání musí vyvarovat, a kroků, které je třeba v tomto ohledu podniknout, podrobností postupů měření sociálního dopadu, kterého mají podniky kvalifikované pro portfolio dosáhnout, a obsahu informací poskytovaných investorům a způsobu jejich poskytování. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a přitom zohlednila samoregulační iniciativy a kodexy chování. Konzultací, které Komise povede během přípravy aktů v přenesené pravomoci, jimiž se podrobně stanoví postupy měření sociálních dopadů, kterých mají podniky kvalifikované pro portfolio dosahovat, by se měly účastnit významné zúčastněné subjekty a orgán pro cenné papíry a trhy. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(49)
Technické normy v odvětví finančních služeb by měly zajistit důslednou harmonizaci a vysokou úroveň dohledu v celé Unii. Vzhledem k vysoce odborným znalostem orgánu pro cenné papíry a trhy by bylo účinné a vhodné pověřit ho, aby vypracoval a předložil Komisi návrhy prováděcích technických norem, které nejsou politické povahy.
(50)
Komise by měla být zmocněna k přijetí prováděcích technických norem prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s článkem 291 Smlouvy o fungování EU a v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010. Orgán pro cenné papíry a trhy by měl být pověřen vypracováním návrhu prováděcích technických norem týkajících se formátu oznamování uvedeného v tomto nařízení.
(51)
Do čtyř let ode dne použitelnosti tohoto nařízení by měla Komise provést přezkum tohoto nařízení za účelem zohlednění vývoje trhu kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v celé Unii. Tento přezkum by měl zahrnovat obecné hodnocení fungování pravidel stanovených tímto nařízením a zkušeností získaných při jejich uplatňování. Na základě tohoto přezkumu by Komise měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu případně doprovázenou legislativními návrhy.
(52)
Komise by dále měla do čtyř let ode dne použitelnosti tohoto nařízení zahájit přezkum vzájemného působení tohoto nařízení a jiných pravidel pro subjekty kolektivního investování a jejich správce, zejména pravidel stanovených směrnicí 2011/61/EU. Tento přezkum by se měl zejména týkat oblasti působnosti tohoto nařízení a měl by posoudit, zda je nezbytné ji rozšířit tak, aby i správci větších alternativních investičních fondů směli používat označení „EuSEF“. Na základě tohoto přezkumu by Komise měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu případně doprovázenou legislativními návrhy.
(53)
Komise by v rámci uvedeného přezkumu měla posoudit všechny překážky, které mohly investorům bránit v investování do fondů, včetně dopadu na institucionální investory, na něž se mohou vztahovat jiné obezřetnostní právní předpisy. Komise by také měla shromažďovat údaje k vyhodnocení přínosu označení „EuSEF“ k plnění jiných programů Unie, například programu Horizont 2020, jež také usilují o podporu inovací v Unii.
(54)
Komise by měla v souvislosti s přezkumem daňových překážek pro přeshraniční investice rizikového kapitálu, jak je naplánován ve sdělení Komise ze dne 7. prosince 2011 nazvaném „Akční plán ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování“, a v souvislosti s přezkumem tohoto nařízení zvážit vypracování rovnocenného přezkumu případných daňových překážek pro fondy sociálního podnikání a posoudit možné daňové pobídky, jež by měly v Unii podnítit sociální podnikání.
(55)
Orgán pro cenné papíry a trhy by měl posoudit své potřeby lidských a finančních zdrojů, které vyplývají z převzetí pravomocí a povinností podle tohoto nařízení, a měl by předložit související zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.
(56)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, včetně práva na respektování soukromého a rodinného života (článek 7) a svobody podnikání (článek 16).
(57)
Zpracovávání osobních údajů prováděné v členských státech v souvislosti s tímto nařízením a pod dohledem příslušných orgánů členských států, zejména nezávislých veřejných orgánů určených členskými státy, se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (8). Zpracovávání osobních údajů prováděné orgánem pro cenné papíry a trhy v rámci tohoto nařízení a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (9).
(58)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž rozvoje vnitřního trhu pro kvalifikované fondy sociálního podnikání zřízením rámce pro registraci správců těchto fondů, čímž se usnadní nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v celé Unii, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Toto nařízení stanoví jednotné požadavky a podmínky pro správce subjektů kolektivního investování, kteří chtějí při nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v Unii používat označení „EuSEF“, a přispívá tak k hladkému fungování vnitřního trhu.
Stanoví rovněž jednotná pravidla nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání kvalifikovaným investorům v Unii, složení portfolia kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, investičních nástrojů a technik, které smějí používat kvalifikované fondy sociálního podnikání, jakož i organizace, jednání a transparentnosti správců, kteří nabízejí kvalifikované fondy sociálního podnikání v Unii.
Článek 2
1. Toto nařízení se vztahuje na správce subjektů kolektivního investování definovaných v čl. 3 odst. 1 písm. a), kteří splňují tyto podmínky:
a)
jimi spravovaná aktiva v souhrnu nepřevyšují hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU;
b)
jsou usazeni v Unii;
c)
podléhají registraci u příslušných orgánů svého domovského členského státu v souladu s čl. 3 odst. 3 písm. a) směrnice 2011/61/EU a
d)
spravují portfolia kvalifikovaných fondů sociálního podnikání.
2. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaní podle tohoto nařízení v souladu s článkem 15, jimiž spravovaná aktiva ve svém souhrnu následně překročí hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU a kteří tím začnou podléhat povolení podle článku 6 uvedené směrnice, mohou při nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v Unii i nadále používat označení „EuSEF“, jestliže po celou dobu v souvislosti s kvalifikovanými fondy sociálního podnikání, jež spravují,
a)
splňují požadavky stanovené ve směrnici 2011/61/EU a
b)
nadále dodržují články 3, 5 a 10, čl. 13 odst. 2 a čl. 14 odst. 1 písm. d), e) a f) tohoto nařízení.
3. Správci nesamosprávných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaní v souladu s článkem 15 mohou rovněž spravovat subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), mají-li povolení podle směrnice 2009/65/ES.
Článek 3
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„subjektem kolektivního investování“ alternativní investiční fond definovaný v čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice 2011/61/EU;
b)
„kvalifikovaným fondem sociálního podnikání“ subjekt kolektivního investování, který:
i)
má v úmyslu ve lhůtě určené ve svém statutu nebo zakládacích dokumentech investovat alespoň 70 % z celkových vkladů do svého kapitálu a svého nesplaceného upsaného kapitálu do aktiv, která jsou kvalifikovanými investicemi, počítáno na základě částky, kterou lze investovat, po odečtení všech příslušných nákladů a držených peněz a ekvivalentů peněz,
ii)
nepoužije více než 30 % z celkových vkladů do svého kapitálu a svého nesplaceného upsaného kapitálu na získání jiných aktiv než kvalifikovaných investic, počítáno na základě částky, kterou lze investovat, po odečtení všech příslušných nákladů a držených peněz a ekvivalentů peněz,
iii)
je usazen na území některého členského státu;
c)
„správcem kvalifikovaného fondu sociálního podnikání“ právnická osoba, jejímž předmětem podnikatelské činnosti je správa alespoň jednoho kvalifikovaného fondu sociálního podnikání;
d)
„podnikem kvalifikovaným pro portfolio“ podnik, který:
i)
v době investice kvalifikovaným fondem sociálního podnikání nebyl přijat k obchodování na regulovaném trhu nebo v mnohostranném obchodním systému (MTF) definovaných v čl. 4 odst. 1 bodech 14 a 15 směrnice 2004/39/ES,
ii)
má za hlavní cíl dosažení měřitelného pozitivního sociálního dopadu v souladu se svou společenskou smlouvou, stanovami, statutem nebo zakládacími dokumenty, pokud tento podnik:
-
poskytuje služby nebo zboží zranitelným, marginalizovaným, znevýhodněným nebo sociálně vyloučeným osobám,
-
používá metodu výroby zboží nebo poskytování služeb, jimiž uskutečňuje svůj sociální cíl, nebo
-
poskytuje finanční podporu výhradně sociálním podnikům definovaným v prvních dvou odrážkách,
iii)
používá zisk především k dosažení svého hlavního sociálního cíle v souladu se svou společenskou smlouvou, stanovami, statutem nebo zakládacími dokumenty a s předem definovanými postupy a pravidly v nich obsaženými, které určují situace, kdy je zisk rozdělován mezi akcionáře a vlastníky, s cílem zajistit, aby žádné rozdělování zisku neohrozilo jeho hlavní cíl,
iv)
je řízen zodpovědným a transparentním způsobem, zejména prostřednictvím zapojení zaměstnanců, zákazníků a zúčastněných subjektů, kterých se dotýká jeho podnikatelská činnost,
v)
je usazen na území členského státu nebo třetí země, pokud tato třetí země:
-
není uvedena na seznamu nespolupracujících zemí a území vypracovaném Finančním akčním výborem proti praní peněz a financování terorismu,
-
podepsala s domovským členským státem správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a s každým dalším členským státem, v němž mají být podílové jednotky nebo akcie kvalifikovaného fondu sociálního podnikání nabízeny, dohodu - a to i mnohostrannou daňovou dohodu - zajišťující, aby tato třetí země v plném rozsahu dodržovala zásady stanovené v článku 26 vzorové smlouvy OECD o daních z příjmu a majetku a zajišťovala účinnou výměnu informací v oblasti daní;
e)
„kvalifikovanými investicemi“ tyto nástroje:
i)
kapitálové nebo kvazikapitálové nástroje, které jsou vydány:
-
podnikem kvalifikovaným pro portfolio a nabyty přímo kvalifikovaným fondem sociálního podnikání od tohoto podniku kvalifikovaného pro portfolio,
-
podnikem kvalifikovaným pro portfolio výměnou za kapitálový cenný papír vydaný tímto podnikem kvalifikovaným pro portfolio nebo
-
podnikem, jehož je podnik kvalifikovaný pro portfolio většinově vlastněnou dceřinou společností, a které jsou nabyty kvalifikovaným fondem sociálního podnikání výměnou za kapitálový nástroj vydaný podnikem kvalifikovaným pro portfolio,
ii)
sekuritizované a nesekuritizované dluhové nástroje vydané podnikem kvalifikovaným pro portfolio,
iii)
podílové jednotky nebo akcie jednoho nebo více jiných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání za předpokladu, že tyto kvalifikované fondy sociálního podnikání samy neinvestovaly více než 10 % z celkových vkladů do svého kapitálu a svého nesplaceného upsaného kapitálu do kvalifikovaných fondů sociálního podnikání,
iv)
zajištěné nebo nezajištěné úvěry, které kvalifikovaný fond sociálního podnikání poskytl podniku kvalifikovanému pro portfolio,
v)
jakýkoli jiný druh účasti v podniku kvalifikovaném pro portfolio;
f)
„příslušnými náklady“ všechny poplatky, přirážky a náklady, které přímo či nepřímo hradí investoři a na nichž se správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání dohodl s investory tohoto fondu;
g)
„kapitálovým nástrojem“ vlastnický podíl v podniku, který má podobu akcií nebo jiných forem účasti na kapitálu podniku kvalifikovaného pro portfolio a který byl vydán jeho investorům;
h)
„kvazikapitálovým nástrojem“ jakýkoli druh nástroje financování, který je kombinací kapitálového nástroje a dluhu, jehož výnos je spojen se ziskem nebo ztrátou podniku kvalifikovaného pro portfolio a jehož splacení není v případě selhání zcela zajištěno;
i)
„nabízením“ přímé nebo nepřímé primární nabízení nebo umísťování podílových jednotek nebo akcií kvalifikovaného fondu sociálního podnikání investorům s bydlištěm nebo se sídlem v Unii z podnětu správce tohoto fondu nebo jeho jménem;
j)
„upsaným kapitálem“ jakýkoli závazek, podle kterého je investor ve lhůtě stanovené statutem nebo zakládacími dokumenty kvalifikovaného fondu sociálního podnikání povinen nabýt podíl v tomto fondu nebo do kapitálu tohoto fondu učinit vklady;
k)
„domovským členským státem“ členský stát, v němž je správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání usazen a kde podléhá registraci u příslušných orgánů v souladu s čl. 3 odst. 3 písm. a) směrnice 2011/61/EU;
l)
„hostitelským členským státem“ členský stát jiný než domovský členský stát, v němž správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání nabízí kvalifikované fondy sociálního podnikání v souladu s tímto nařízením;
m)
„příslušným orgánem“ vnitrostátní orgán, jejž domovský členský stát právním předpisem pověří registrací správců subjektů kolektivního investování, na něž se vztahuje toto nařízení.
Pokud jde o první pododstavec písm. c), dovoluje-li právní forma kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, aby se spravoval sám, a rozhodne-li se jeho řídící orgán nejmenovat jiného správce, je jako správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrován v souladu s článkem 15 sám kvalifikovaný fond sociálního podnikání. Kvalifikovaný fond sociálního podnikání, který je registrován jako správce samosprávného kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, nemůže být zaregistrován jako správce jiných nesamosprávných subjektů kolektivního investování.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, které stanoví typy služeb nebo zboží a metody poskytování služeb nebo výroby zboží, se uskutečňuje sociální cíl uvedený v odst. 1 písm. d) bodě ii) tohoto článku, přičemž zohlední různé druhy podniků kvalifikovaných pro portfolio a okolnosti, za nichž lze zisk rozdělit mezi vlastníky a investory.
KAPITOLA II
PODMÍNKY POUŽÍVÁNÍ OZNAČENÍ „EuSEF“
Článek 4
Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, kteří splňují požadavky stanovené v této kapitole, jsou při nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v Unii oprávněni používat označení „EuSEF“.
Článek 5
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání zajistí, aby pro získávání jiných aktiv než kvalifikovaných investic nebylo použito více než 30 % z celkových vkladů do kapitálu tohoto fondu a jeho nesplaceného upsaného kapitálu. Tato hodnota 30 % se vypočítá na základě částky, kterou lze investovat, po odečtení všech příslušných nákladů. Držené peníze a ekvivalenty peněz se pro účely výpočtu této hodnoty nezohledňují, protože peníze a ekvivalenty peněz se nepovažují za investice.
2. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání nesmějí na úrovni kvalifikovaného fondu sociálního podnikání využívat metody, které vedou ke zvýšení expozice fondu nad celkovou výši jeho upsaného kapitálu, ať už se jedná o půjčku peněz nebo cenných papírů, účast v derivátových pozicích nebo jakékoli jiné způsoby.
3. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání smějí na úrovni kvalifikovaného fondu sociálního podnikání přijímat půjčky, vydávat dluhové cenné papíry nebo poskytovat záruky, pouze pokud jsou tyto půjčky, dluhové cenné papíry nebo záruky kryty nesplacenými závazky.
Článek 6
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání smějí nabízet podílové jednotky a akcie kvalifikovaných fondů sociálního podnikání výhradně investorům, kteří jsou považováni za profesionální klienty v souladu s oddílem I přílohy II směrnice 2004/39/ES nebo se kterými může být na požádání jako s profesionálními klienty zacházeno v souladu s oddílem II přílohy II směrnice 2004/39/ES, nebo jiným investorům, kteří:
a)
se zaváží k investici ve výši alespoň 100 000 EUR a
b)
v dokumentu, který není součástí smlouvy, jež má být uzavřena za účelem závazku k investici, písemně prohlásí, že si jsou vědomi rizik spojených s plánovaným závazkem.
2. Odstavec 1 se nevztahuje na investice vedoucích pracovníků, ředitelů nebo zaměstnanců zapojených do řízení správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, když investují do kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, který spravují.
Článek 7
Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání ve vztahu ke kvalifikovaným fondům sociálního podnikání, které spravují:
a)
jednají při výkonu svých činností čestně, poctivě a s patřičnou dovedností, péčí a opatrností;
b)
uplatňují vhodné zásady a postupy s cílem zabránit nekalým praktikám, u nichž lze rozumně očekávat, že poškodí zájmy investorů a podniků kvalifikovaných pro portfolio;
c)
provozují své obchodní činnosti tak, aby podpořili pozitivní sociální dopad podniků kvalifikovaných pro portfolio, do nichž investovali, a jednali v nejlepším zájmu kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které spravují, jejich investorů a integrity trhu;
d)
uplatňují vysokou úroveň obezřetnosti při výběru a průběžném sledování investic do podniků kvalifikovaných pro portfolio a pozitivního sociálního dopadu těchto podniků;
e)
mají patřičné znalosti a vědomosti o podniku kvalifikovaném pro portfolio, do nějž investují;
f)
zacházejí se svými investory poctivě;
g)
zajišťují, aby žádný investor nepožíval zvláštních výhod, ledaže jsou tyto výhody výslovně uvedeny ve statutu nebo zakládacích dokumentech kvalifikovaného fondu sociálního podnikání.
Článek 8
1. Pokud správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání pověří výkonem některých úkolů třetí osoby, není jeho odpovědnost vůči kvalifikovanému fondu sociálního podnikání a jeho investorům tímto pověřením nijak dotčena. Správce nesmí tato pověření udílet v takovém rozsahu, aby v podstatě již nemohl být považován za správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání ani aby se stal subjektem typu „poštovní schránka“.
2. Pověření podle odstavce 1 nesmí ohrozit účinnost dohledu nad správcem kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, a zejména nesmí bránit tomu, aby tento správce jednal nebo aby byl kvalifikovaný fond sociálního podnikání spravován v nejlepším zájmu investorů tohoto fondu.
Článek 9
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání rozpoznávají střety zájmů a vyhýbají se jim, a není-li možné se střetům zájmů vyhnout, řeší je a sledují a v souladu s odstavcem 4 tyto střety zájmů neprodleně oznamují s cílem zabránit tomu, aby nežádoucím způsobem ovlivnily zájmy kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a jejich investorů, a zajistit poctivé zacházení s kvalifikovanými fondy sociálního podnikání, které spravují.
2. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání rozpoznají především takové střety zájmů, které mohou vyvstat mezi:
a)
správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, osobami, které skutečně řídí obchodní činnost těchto správců, zaměstnanci těchto správců nebo osobami, které tyto správce přímo či nepřímo kontrolují nebo jimi jsou kontrolovány, a kvalifikovaným fondem sociálního podnikání spravovaným těmito správci nebo jeho investory;
b)
kvalifikovaným fondem sociálního podnikání nebo jeho investory a jiným kvalifikovaným fondem sociálního podnikání spravovaným stejným správcem nebo jeho investory;
c)
kvalifikovaným fondem sociálního podnikání nebo jeho investory a subjektem kolektivního investování nebo SKIPCP spravovaným stejným správcem nebo jeho investory.
3. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání udržují a uplatňují účinné organizační a administrativní postupy pro splnění požadavků stanovených v odstavcích 1 a 2.
4. Oznámení střetů zájmů podle odstavce 1 se uplatní v případě, že organizační opatření přijatá správcem kvalifikovaného fondu sociálního podnikání k rozpoznání, předcházení, řešení a sledování střetů zájmů nejsou dostatečná k tomu, aby s přiměřenou jistotou zajistila, že rizika poškození zájmů investorů budou odvrácena. Správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání srozumitelně oznámí obecnou povahu nebo zdroje střetů zájmů investorům předtím, než provede obchod na jejich účet.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, jimiž se blíže stanoví:
a)
druhy střetů zájmů podle odstavce 2 tohoto článku;
b)
opatření, která musí správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání přijmout v rámci svých struktur a organizačních a administrativních postupů k rozpoznávání, předcházení, řešení, sledování a oznamování střetů zájmů.
Článek 10
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání používají pro každý kvalifikovaný fond sociálního podnikání, který spravují, postupy k měření míry, v níž podniky kvalifikované pro portfolio, do nichž kvalifikovaný fond sociálního podnikání investuje, dosahují pozitivního sociálního dopadu, k němuž se zavázaly. Správci zajistí, aby tyto postupy byly jasné a transparentní a zahrnovaly ukazatele, které se mohou podle sociálního cíle a povahy podniku kvalifikovaného pro portfolio týkat jedné či více následujících oblastí:
a)
zaměstnanost a trh práce;
b)
normy a práva související s kvalitou pracovních míst;
c)
sociální začlenění a ochrana zvláštních skupin;
d)
rovné zacházení, rovnost příležitostí a nediskriminace;
e)
veřejné zdraví a veřejná bezpečnost;
f)
přístup k systémům sociálního zabezpečení, zdravotnictví a vzdělávání a důsledky pro tyto systémy.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, které podrobněji stanoví postupy uvedené v odstavci 1 tohoto článku ve vztahu k různým podnikům kvalifikovaným pro portfolio.
Článek 11
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání musí mít vždy dostatečný kapitál a využívat vhodné a přiměřené lidské a technické zdroje, které jsou nezbytné pro řádnou správu kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, jejž spravují.
2. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání zajistí, aby byli kdykoli schopni prokázat, že mají dostatečný kapitál k zajištění nepřerušeného provozu, a zpřístupnit své odůvodnění, proč lze tento kapitál považovat za dostatečný v souladu s článkem 14.
Článek 12
1. Pravidla pro oceňování aktiv musí být obsažena ve statutu nebo zakládacích dokumentech kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a musí zajišťovat řádný a transparentní postup oceňování.
2. Používané postupy pro oceňování musí zajišťovat řádné ocenění aktiv a výpočet hodnoty aktiv alespoň na ročním základě.
3. Orgán pro cenné papíry a trhy k zajištění konzistentního oceňování podniků kvalifikovaných pro portfolio vypracuje pokyny, v nichž stanoví společné zásady pro zacházení s investicemi v těchto podnicích s ohledem na jejich hlavní cíl, kterým je dosažení měřitelného pozitivního sociálního dopadu použité svého zisku v první řadě k dosahování tohoto dopadu.
Článek 13
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání zpřístupní nejpozději šest měsíců po skončení daného účetního období příslušnému orgánu domovského členského státu výroční zprávu za každý spravovaný kvalifikovaný fond sociálního podnikání, který spravují. Tato zpráva popíše složení portfolia kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a jeho činnosti za předchozí rok. Dále uvede zisk kvalifikovaného fondu sociálního podnikání na konci jeho existence a případně zisk rozdělený za celou dobu jeho existence. Obsahuje rovněž finanční účty kvalifikovaného fondu sociálního podnikání ověřené auditorem. Výroční zpráva se vypracovává v souladu se stávajícími standardy finančního výkaznictví a podmínkami dohodnutými mezi správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a investory. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání ji na požádání poskytnou investorům. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání se mohou s investory dohodnout na vzájemném poskytování dalších informací.
2. Výroční zpráva musí obsahovat alespoň:
a)
je-li to vhodné, podrobné informace o celkových sociálních výsledcích dosažených prostřednictvím investiční politiky a metodě použité k měření těchto výsledků;
b)
přehled případných zbavení se investic, k nimž došlo ve vztahu ke podnikům kvalifikovaným pro portfolio;
c)
popis toho, zda ke zbavení se investic ve vztahu k dalším aktivům kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, která nejsou investována do podniků kvalifikovaných pro portfolio, došlo na základě kritérií uvedených v čl. 14 odst. 1 písm. f);
d)
přehled činností, které správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání vykonal ve vztahu k podnikům kvalifikovaným pro portfolio, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 1 písm. l);
e)
informace o povaze a účelu jiných investic, než jsou kvalifikované investice uvedené v čl. 5 odst. 1.
3. Audit kvalifikovaných fondů sociálního podnikání se provádí alespoň na ročním základě. Audit potvrdí, že peněžní prostředky a aktiva jsou drženy jménem fondu a že správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání zavedl a udržuje náležité záznamy a kontrolní mechanismy v souvislosti s využitím jakéhokoli pověření či oprávnění nakládat týkajících se peněžních prostředků a aktiv kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a jeho investorů.
4. Pokud je správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání povinen zveřejnit ve vztahu ke kvalifikovanému fondu sociálního podnikání výroční finanční zprávu v souladu s článkem 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu (10), mohou být informace uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku poskytnuty samostatně nebo jako dodatek k této výroční finanční zprávě.
Článek 14
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání svým investorům ve vztahu ke kvalifikovaným fondům sociálního podnikání, které spravují, předtím, než se tito investoři rozhodnou investovat, jasně a srozumitelně sdělí tyto informace:
a)
totožnost tohoto správce a případných dalších poskytovatelů služeb, s nimiž tento správce uzavřel smlouvu ve vztahu k jimi vykonávané správě, a popis jejich povinností;
b)
výši kapitálu, který má tento správce k dispozici, s podrobným vyjádřením, proč se tento správce domnívá, že je tento kapitál dostatečný k udržování odpovídajících lidských a technických zdrojů, které jsou nezbytné pro řádnou správu jeho kvalifikovaných fondů sociálního podnikání;
c)
popis investiční strategie a cílů kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, včetně popisu:
i)
typů podniků kvalifikovaných pro portfolio, do nichž hodlá investovat,
ii)
případných jiných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, do nichž hodlá investovat,
iii)
typů podniků kvalifikovaných pro portfolio, do nichž hodlají investovat případné jiné kvalifikované fondy sociálního podnikání uvedené v bodě ii),
iv)
zamýšlených jiných než kvalifikovaných investic,
v)
technik, které hodlá využívat,
vi)
příslušných omezení pro investování;
d)
pozitivní sociální dopad, kterého má dosáhnout investiční politika kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, včetně tam, kde je to relevantní, přiměřené prognózy takových výsledků a informací o dosavadních výsledcích v této oblasti;
e)
metody, které mají být použity k měření sociálních dopadů;
f)
popis aktiv jiných než podniků kvalifikovaných pro portfolio a postupů a kritérií, které jsou používány pro výběr těchto aktiv, nejde-li o peníze nebo ekvivalenty peněz;
g)
popis rizikového profilu kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a případných rizik spojených s aktivy, do nichž může fond investovat, nebo technik investování, které může využívat;
h)
popis postupu pro oceňování kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a metod oceňování aktiv včetně metod používaných k oceňování podniků kvalifikovaných pro portfolio;
i)
popis stanovení odměny správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání;
j)
popis všech příslušných nákladů a jejich maximální výše;
k)
dosavadní finanční výsledky kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, pokud jsou dostupné;
l)
služby podporující podnikatelskou činnost a další podpůrné činnosti, které správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání poskytuje nebo zajišťuje prostřednictvím třetím osob s cílem usnadnit rozvoj, růst nebo i běžnou činnost podniků kvalifikovaných pro portfolio, do nichž kvalifikovaný fond sociálního podnikání investuje, nebo pokud tyto služby či činnosti nejsou poskytovány, objasnění této skutečnosti;
m)
popis postupů, kterými může kvalifikovaný fond sociálního podnikání změnit investiční strategii nebo investiční politiku nebo obojí.
2. Všechny informace uvedené v odstavci 1 musí být nestranné a jasné a nesmějí být zavádějící. Musí být pravidelně aktualizovány a podle potřeby pravidelně přezkoumávány.
3. Pokud je kvalifikovaný fond sociálního podnikání povinen zveřejnit v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování (11), nebo v souladu s vnitrostátním právem prospekt týkající se tohoto fondu, mohou být informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku poskytnuty samostatně nebo jako součást prospektu.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, jimiž se stanoví:
a)
obsah informací uvedených v odst. 1 písm. c) až f) a l) tohoto článku;
b)
jednotná prezentace informací uvedených v odst. 1 písm. c) až f) a l) tohoto článku s cílem zajistit co nejvyšší úroveň srovnatelnosti.
KAPITOLA III
DOHLED A SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 15
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, kteří pro nabízení svých kvalifikovaných fondů sociálního podnikání hodlají používat označení „EuSEF“, informují o svém záměru příslušný orgán svého domovského členského státu a poskytnou tyto informace:
a)
totožnost osob, které skutečně vykonávají správu kvalifikovaných fondů sociálního podnikání;
b)
totožnost kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, jejichž podílové jednotky či akcie mají být nabízeny, a jejich investiční strategie;
c)
informace o opatřeních přijatých ke splnění požadavků kapitoly II;
d)
seznam členských států, v nichž správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání hodlá nabízet jednotlivé kvalifikované fondy sociálního podnikání;
e)
seznam členských států, v nichž správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání založil nebo hodlá založit kvalifikované fondy sociálního podnikání.
2. Příslušný orgán domovského členského státu zaregistruje správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání pouze tehdy, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
osoby, které skutečně vykonávají správu kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, mají dostatečně dobrou pověst a dostatečné zkušenosti, a to i v souvislosti s investičními strategiemi, které daný správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání používá;
b)
informace požadované podle odstavce 1 jsou úplné;
c)
opatření oznámená podle odst. 1 písm. c) jsou s to zajistit splnění požadavků kapitoly II;
d)
ze seznamu poskytnutého podle odst. 1 písm. e) tohoto článku vyplývá, že všechny kvalifikované fondy sociálního podnikání jsou usazeny v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b) bodem iii).
3. Registrace podle tohoto článku platí pro celé území Unie a umožňuje správcům kvalifikovaných fondů sociálního podnikání nabízet kvalifikované fondy sociálního podnikání pod označením „EuSEF“ v celé Unii.
Článek 16
Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání informují příslušný orgán domovského členského státu, pokud hodlají nabízet:
a)
nový kvalifikovaný fond sociálního podnikání, nebo
b)
stávající kvalifikovaný fond sociálního podnikání v členském státě, který není uveden na seznamu podle čl. 15 odst. 1 písm. d).
Článek 17
1. Registraci správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, doplnění nového kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, doplnění nového místa usazení kvalifikovaného fondu sociálního podnikání nebo doplnění nového členského státu, v němž správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání hodlá nabízet kvalifikované fondy sociálního podnikání, okamžitě po jejich provedení oznámí příslušný orgán domovského členského státu členským státům označeným v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. d) a orgánu pro cenné papíry a trhy.
2. Hostitelské členské státy označené v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. d) nesmějí pro správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání registrovaného v souladu s článkem 15 stanovit žádné požadavky ani správní postupy v souvislosti s nabízením kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, ani toto nabízení nesmí podmínit získáním souhlasu před jeho zahájením.
3. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrh prováděcích technických norem, kterými se stanoví formát oznámení podle tohoto článku.
4. Orgán pro cenné papíry a trhy předloží tento návrh prováděcích technických norem Komisi do 16. února 2014.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v odstavci 3 postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 18
Orgán pro cenné papíry a trhy vede centrální databázi, která je veřejně přístupná na internetu a která obsahuje údaje o všech správcích kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaných v souladu s článkem 15 a o kvalifikovaných fondech sociálního podnikání, které tito správci nabízejí, jakož i o zemích, v nichž jsou tyto fondy nabízeny.
Článek 19
1. Příslušný orgán domovského členského státu vykonává dohled nad dodržováním požadavků stanovených v tomto nařízení.
2. Má-li příslušný orgán hostitelského členského státu zjevné a prokazatelné důvody se domnívat, že správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání na jeho území porušuje toto nařízení, neprodleně o tom informuje příslušný orgán domovského členského státu. Příslušný orgán domovského členského státu přijme vhodná opatření.
3. Pokud správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání svým jednáním nadále zjevně porušuje toto nařízení navzdory opatřením přijatým příslušným orgánem domovského členského státu nebo kvůli tomu, že tento orgán v přiměřené lhůtě žádná opatření nepřijal, může příslušný orgán hostitelského členského státu poté, co informuje příslušný orgán domovského členského státu, přijmout veškerá vhodná opatření na ochranu investorů, včetně toho, že dotčenému správci kvalifikovaného fondu sociálního podnikání zakáže dále nabízet jeho kvalifikované fondy sociálního podnikání na území hostitelského členského státu.
Článek 20
Příslušné orgány mají v souladu s vnitrostátním právem veškeré dohledové a vyšetřovací pravomoci, které jsou nezbytné pro plnění jejich úkolů. Mají zejména pravomoc:
a)
vyžádat si přístup k jakémukoli dokumentu v jakékoli formě a obdržet či pořídit si jeho kopii;
b)
vyžádat si od správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání bezodkladné poskytnutí informací;
c)
vyžádat si od kterékoli osoby informace týkající se činností správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání nebo činností kvalifikovaného fondu sociálního podnikání;
d)
provádět kontroly na místě s předchozím ohlášením nebo bez něj;
e)
přijmout vhodná opatření k zajištění toho, aby správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání i nadále dodržoval toto nařízení;
f)
nařídit správci kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, aby dodržoval toto nařízení a upustil od opakování jakéhokoli jednání, které může představovat porušení tohoto nařízení.
Článek 21
1. Členské státy stanoví pravidla pro ukládání správních opatření sankcí a jiných opatření za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování. Stanovené správní sankce a jiná opatření musí být účinné, přiměřené a odrazující.
2. Do 16. května 2015 členské státy oznámí pravidla uvedená v odstavci 1 Komisi a orgánu pro cenné papíry a trhy. Bezodkladně oznámí Komisi a orgánu pro cenné papíry a trhy jakékoli jejich následné změny.
Článek 22
1. Příslušný orgán domovského členského státu přijme při dodržení zásady proporcionality vhodná opatření uvedená v odstavci 2, pokud správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání:
a)
v rozporu s článkem 5 neplní požadavky na složení portfolia;
b)
v rozporu s článkem 6 nabízí podílové jednotky a akcie kvalifikovaného fondu sociálního podnikání jiným než kvalifikovaným investorům;
c)
používá označení „EuSEF“, aniž je registrován v souladu s článkem 15;
d)
používá označení „EuSEF“ pro nabízení fondů, které nejsou usazeny v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b) bodem iii);
e)
v rozporu s článkem 15 byl registrován na základě nepravdivých prohlášení nebo jakýmikoli jinými protiprávními prostředky;
f)
v rozporu s čl. 7 písm. a) při výkonu svých činností nejedná čestně, poctivě nebo s patřičnou dovedností, péčí či opatrností;
g)
v rozporu s čl. 7 písm. b) neuplatňuje vhodné zásady a postupy k zabránění nekalým praktikám;
h)
opakovaně neplní požadavky podle článku 13 týkající se výroční zprávy;
i)
opakovaně neplní povinnost informovat investory v souladu s článkem 14.
2. V případech uvedených v odstavci 1 příslušný orgán domovského členského státu, je-li to vhodné:
a)
přijme opatření k zajištění toho, aby dotčený správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání dodržoval články 5 a 6, čl. 7 písm. a) a b) a články 13, 14 a 15;
b)
zakáže používat označení „EuSEF“ a zruší registraci správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání.
3. Příslušný orgán domovského členského státu bezodkladně informuje příslušné orgány hostitelských členských států podle čl. 15 odst. 1 písm. d) a orgány pro cenné papíry a trhy o zrušení registrace správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání podle odst. 2 písm. b) tohoto článku.
4. Právo nabízet jeden nebo více kvalifikovaných fondů sociálního podnikání pod označením „EuSEF“ zaniká okamžitě ke dni rozhodnutí příslušného orgánu podle odst. 2 písm. b).
Článek 23
1. Příslušné orgány a orgán pro cenné papíry a trhy navzájem spolupracují za účelem plnění svých úkolů podle tohoto nařízení v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010.
2. Příslušné orgány a orgán pro cenné papíry a trhy si vyměňují veškeré informace a dokumentaci potřebné k plnění jejich úkolů podle tohoto nařízení v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010, zejména k rozpoznání a nápravě porušení tohoto nařízení.
Článek 24
1. Všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro příslušné orgány nebo pro orgán pro cenné papíry a trhy, jakož i auditoři a odborníci pověření příslušnými orgány nebo orgánem pro cenné papíry a trhy jsou povinni zachovávat mlčenlivosti. Žádnou důvěrnou informaci, kterou tyto osoby získají při výkonu svých povinností, nesmějí sdělit žádné jiné osobě nebo orgánu jinak než v souhrnné nebo úhrnné podobě tak, aby nebylo možno identifikovat jednotlivé správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a kvalifikované fondy sociálního podnikání, aniž jsou dotčeny případy upravené trestním právem a řízením podle tohoto nařízení.
2. Příslušným orgánům členských států nebo orgánu pro cenné papíry a trhy není bráněno ve výměně informací v souladu s tímto nařízením nebo dalšími unijními právními předpisy, které se vztahují na správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a na kvalifikované fondy sociálního podnikání.
3. V případě, že příslušné orgány a orgán pro cenné papíry a trhy získají důvěrné informace v souladu s odstavcem 1, mohou je použít pouze při plnění svých úkolů a pro účely správních a soudních řízení.
Článek 25
V případě sporu mezi příslušnými orgány členských států ohledně posouzení, jednání či opomenutí jednoho z příslušných orgánů v oblastech, v nichž toto nařízení vyžaduje spolupráci nebo koordinaci mezi příslušnými orgány více členských států, mohou příslušné orgány předložit věc orgánu pro cenné papíry a trhy, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010, pokud se spor netýká čl. 3 odst. 1 písm. b) bodu i) nebo písm. d) bodu i) tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 26
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 2 a čl. 14 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu čtyř let od 15. května 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 2 a čl. 14 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 2 nebo čl. 14 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím uvedené lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Článek 27
1. Komise toto nařízení přezkoumá v souladu s odstavcem 2. Tento přezkum bude zahrnovat obecný průzkum fungování pravidel stanovených tímto nařízením a zkušeností získaných při jejich uplatňování, včetně:
a)
rozsahu používání označení „EuSEF“ správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v různých členských státech, ať již vnitrostátně, nebo přeshraničně;
b)
zeměpisného a odvětvového rozložení investic uskutečněných kvalifikovanými fondy sociálního podnikání;
c)
přiměřenosti požadavků na informace podle článku 14, zejména zda tyto informace stačí k tomu, aby investoři mohli o investici informovaně rozhodnout;
d)
využívání různých kvalifikovaných investic kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a dopadu, který to mělo na rozvoj sociálních podniků v Unii;
e)
vhodnosti zavedení evropského označení „sociální podnik“;
f)
možnosti, aby sociální fondy usazené ve třetí zemí mohly používat označení „EuSEF“, přičemž se zohlední zkušenosti získané při uplatňování doporučení Komise ohledně opatření, která mají třetí země povzbudit, aby uplatňovaly minimální standardy řádné správy v oblasti daní;
g)
praktického používání kritérií pro určení podniků kvalifikovaných pro portfolio a dopadu, který to mělo na rozvoj sociálních podniků v Unii a na jejich pozitivní sociální dopad;
h)
analýzy postupů používaných správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání k měření pozitivních sociálních dopadů vytvářených podniky kvalifikovanými pro portfolio v souladu s článkem 10 a hodnocení toho, zda lze na úrovni Unie zavést harmonizované normy pro měření sociálního dopadu způsobem, který je v souladu se sociální politikou Unie;
i)
možnosti rozšířit nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání i na neprofesionální investory;
j)
vhodnosti zahrnutí kvalifikovaných fondů sociálního podnikání mezi aktiva, do nichž lze investovat, podle směrnice 2009/65/ES;
k)
vhodnosti doplnění tohoto nařízení o režim pro depozitáře;
l)
zkoumání možných daňových překážek pro fondy sociálního podnikání a posouzení možných daňových pobídek, jež by měly v Unii podpořit sociální podnikání;
m)
posouzení veškerých překážek, které mohly bránit v investování do fondů používajících označení „EuSEF“, včetně dopadu na institucionální investory, na něž se vztahuje jiné obezřetnostní právo Unie.
2. Přezkum podle odstavce 1 se provede:
a)
do 22. července 2017, pokud jde o písmena a) až e) a g) až m), a
b)
do 22. července 2015, pokud jde o písmeno f).
3. Po přezkumu uvedeném v odstavci 1 a po konzultaci s orgánem pro cenné papíry a trhy předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, k níž bude podle potřeby přiložen legislativní návrh.
Článek 28
1. Do 22. července 2017 Komise zahájí přezkum vzájemného působení tohoto nařízením a jiných pravidel pro subjekty kolektivního investování a jejich správce, zejména pravidel stanovených směrnicí 2011/61/EU. Tento přezkum se bude zabývat oblastí působnosti tohoto nařízení. V jeho rámci budou shromážděny údaje pro posouzení toho, zda je nezbytné oblast působnosti tohoto nařízení rozšířit tak, aby se správci fondů sociálního podnikání, u nichž celková aktiva spravovaných aktiv překračuje hodnotu stanovenou v čl. 2 odst. 1, mohli stát správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v souladu s tímto nařízením.
2. Po přezkumu uvedeném v odstavci 1 a po konzultaci s orgánem pro cenné papíry a trhy předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, k níž bude podle potřeby připojen legislativní návrh.
Článek 29
Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 22. července 2013, s výjimkou čl. 3 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 2 a čl. 14 odst. 4, které se použijí ode dne 15. května 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Štrasburku dne 17. dubna 2013.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 346/2013,
annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013,
eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Kun sijoittajat entistä useammin pyrkivät myös yhteiskunnallisiin tavoitteisiin pelkän taloudellisen tuoton tavoittelun sijasta, unionissa ovat alkaneet muotoutua yhteiskunnallisesti vastuullisten sijoitusten markkinat, joista osan muodostavat yhteiskunnallisiin yrityksiin suuntautuneet sijoitusrahastot. Tällaiset sijoitusrahastot rahoittavat yhteiskunnallisia yrityksiä, jotka tarjotessaan yhteiskunnallisiin ongelmiin innovatiivisia ratkaisuja toimivat yhteiskunnallisen muutoksen aikaansaajina esimerkiksi auttamalla tasaamaan rahoituskriisin sosiaalisia vaikutuksia ja vaikuttamalla merkittävästi 3 päivänä maaliskuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” esitettyjen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen.
(2)
Tämä asetus on osa yhteiskunnallisen yrittäjyyden aloitetta, jonka komissio esitti 25 päivänä lokakuuta 2011 antamassaan tiedonannossa ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite - Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille”.
(3)
On tarpeen vahvistaa yhteiset säännöt, jotka koskevat ”EuSEF”-nimityksen käyttöä tarkoittamaan vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja ja jotka koskevat erityisesti tätä nimitystä käyttävien rahastojen sijoitussalkun koostumusta, kyseisille rahastoille sallittavia sijoituskohteita ja -välineitä sekä sijoittajaryhmiä, jotka voivat sijoittaa unionissa kyseisiin rahastoihin yhdenmukaisten sääntöjen nojalla. Ilman tällaista yhteistä kehystä vaarana on, että jäsenvaltiot toteuttavat kansallisella tasolla toisistaan poikkeavia toimenpiteitä, joilla on välitön kielteinen, esteitä luova vaikutus sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan, koska koko unionin alueella toimimaan pyrkiviin rahastoihin sovellettavat säännöt vaihtelisivat jäsenvaltioittain. Lisäksi sijoitussalkun koostumusta, sijoituskohteita ja kelpoisuusehdot täyttäviä sijoittajia koskevien vaatimusten erilaisuudesta saattaisi olla seurauksena sijoittajansuojan vaihtelua sekä epäselvyyttä vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen tarjoamista sijoitusmahdollisuuksista. Sijoittajien olisi myös voitava verrata erilaisten vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen tarjoamia sijoitusmahdollisuuksia. On tarpeen poistaa merkittävät esteet vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen rajat ylittävältä varainhankinnalta, torjua rahastojen välisen kilpailun vääristyminen ja estää kaikenlaisten todennäköisten kaupan esteiden ja merkittävien kilpailun vääristymien syntyminen jatkossa. Sopivin oikeusperusta tälle asetukselle on näin ollen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla, sellaisena kuin sitä on tulkittu Euroopan unionin tuomioistuimen yhtenäisessä oikeuskäytännössä.
(4)
On tarpeen hyväksyä asetus, jolla vahvistetaan vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja koskevat yhdenmukaiset säännöt ja säädetään vastaavista velvoitteista niiden kaikissa jäsenvaltioissa toimiville hoitajille, jotka haluavat kerätä pääomia koko unionin alueella ”EuSEF”-nimitystä käyttäen. Näillä vaatimuksilla olisi voitava varmistaa tällaisiin rahastoihin sijoittamisesta kiinnostuneiden sijoittajien luottamus. Asetusta ei olisi sovellettava nykyisiin kansallisiin järjestelyihin, jotka mahdollistavat yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen sijoittamisen ja joissa ei käytetä ”EuSEF”-nimitystä.
(5)
Määrittelemällä ”EuSEF”-nimityksen käyttöön liittyvät laatuvaatimukset asetuksen muodossa varmistetaan, että näitä vaatimuksia sovelletaan suoraan sellaisten yhteissijoitusyritysten hoitajiin, jotka käyttävät tätä nimitystä varainhankinnassa. Näin myös varmistetaan yhdenmukaiset edellytykset tämän nimityksen käytölle ja estetään toisistaan poikkeavat kansalliset vaatimukset, jotka aiheutuisivat direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Mainittua nimitystä käyttävien yhteissijoitusyritysten hoitajien olisi noudatettava samoja sääntöjä koko unionin alueella, mikä myös lisäisi sijoittajien luottamusta. Tällä asetuksella vähennetään sääntelyn monimutkaisuutta ja tällaisia rahastoja koskevien, usein toisistaan poikkeavien kansallisten säännösten noudattamisesta rahastojen hoitajille aiheutuvia kustannuksia, erityisesti sellaisille rahastojen hoitajille, jotka haluavat kerätä pääomia yli rajojen. Sillä myös edistetään kilpailun vääristymien poistamista.
(6)
Vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja olisi oltava mahdollista hoitaa joko ulkopuolelta tai sisäisesti. Kun vaatimukset täyttävää yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunutta rahastoa hoidetaan sisäisesti, tämä rahasto on myös rahaston hoitaja, ja sen olisi siksi noudatettava kaikkia tämän asetuksen mukaisia rahastojen hoitajia koskevia aiheellisia vaatimuksia ja se olisi rekisteröitävä tämän asetuksen mukaisesti. Sisäisesti hoidetun vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston ei olisi kuitenkaan sallittava toimia muiden yhteissijoitusyritysten tai siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten ulkopuolisena hoitajana.
(7)
Tämän asetuksen sekä muiden yhteissijoitusyrityksiä ja niiden hoitajia koskevien sääntöjen välisen suhteen selventämiseksi on tarpeen säätää, että tätä asetusta sovelletaan vain sellaisten yhteissijoitusyritysten hoitajiin, jotka eivät kuulu siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/65/EY (4) soveltamisalaan, jotka ovat sijoittautuneet unioniin ja jotka niiden kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on rekisteröinyt vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista 8 päivänä kesäkuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU (5) mukaisesti, edellyttäen että nämä hoitajat hallinnoivat vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen sijoitussalkkuja. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen ulkopuolisten hoitajien, jotka on rekisteröity tämän asetuksen mukaisesti, olisi kuitenkin sallittava hoitaa myös siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä, edellyttäen että niillä on direktiivin 2009/65/EY mukainen toimilupa.
(8)
Lisäksi tätä asetusta sovelletaan vain sellaisten yhteissijoitusyritysten hoitajiin, jotka hallinnoivat sijoituskohteita, joiden yhteisarvo ei ylitä direktiivin 2011/61/EU 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua kynnysarvoa. Sovellettaessa tätä asetusta kynnysarvo lasketaan samalla tavoin kuin direktiivin 2011/61/EU 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu kynnysarvo.
(9)
Tämän asetuksen mukaisesti rekisteröityjen rahastojen hoitajien, jotka hoitavat sijoituskohteita, joiden yhteisarvo myöhemmin ylittää direktiivin 2011/61/EU 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun kynnysarvon ja joiden on sen vuoksi saatava kotijäsenvaltionsa toimivaltaisilta viranomaisilta toimilupa mainitun direktiivin 6 artiklan mukaisesti, olisi kuitenkin voitava edelleen käyttää ”EuSEF”-nimitystä markkinoidessaan vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja unionin alueella edellyttäen, että ne täyttävät mainitussa direktiivissä säädetyt vaatimukset ja että ne kaikkina aikoina edelleen noudattavat tässä asetuksessa säädettyjä ”EuSEF”-nimityksen käyttöä koskevia vaatimuksia vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen osalta. Tätä sovelletaan sekä olemassa oleviin vaatimukset täyttäviin yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneisiin rahastoihin että kynnysarvon ylittämisen jälkeen perustettuihin vaatimukset täyttäviin yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneisiin rahastoihin.
(10)
Jos yhteissijoitusyrityksen hoitaja ei halua käyttää ”EuSEF”-nimitystä, tätä asetusta ei sovelleta. Tässä tapauksessa olisi sovellettava edelleen jo olemassa olevia kansallisia sääntöjä ja unionin yleisiä sääntöjä.
(11)
Tässä asetuksessa olisi vahvistettava yhdenmukaiset säännöt, jotka koskevat vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen luonnetta, erityisesti niitä vaatimukset täyttäviä salkkuyrityksiä, joihin vaatimukset täyttävät yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot voivat sijoittaa, sekä käytettäviä sijoitusvälineitä. Tämä on tarpeen, jotta on mahdollista erottaa toisistaan selkeästi vaatimukset täyttävä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunut rahasto sekä toisaalta vaihtoehtoiset sijoitusrahastot, joiden sijoitusstrategiat ovat vähemmän erikoistuneita ja jotka tekevät esimerkiksi yritysostoja, joita tällä asetuksella ei pyritä edistämään.
(12)
Tarvittavan selkeyden ja varmuuden varmistamiseksi tässä asetuksessa olisi myös säädettävä yhdenmukaisista kriteereistä, joiden perusteella yhteiskunnallisten yritysten voidaan todeta olevan vaatimukset täyttäviä salkkuyrityksiä. Yhteiskunnallinen yritys olisi määriteltävä yhteisötalouden toimijana, jonka päätavoitteena on ennemminkin saada aikaan sosiaalinen vaikutus kuin tuottaa voittoa omistajilleen tai osakkailleen. Se toimii tuottamalla markkinoille tavaroita ja palveluita ja käyttää voitot ensisijaisesti yhteiskunnallisten tavoitteiden saavuttamiseen. Sitä johdetaan vastuullisella ja avoimella tavalla, erityisesti osallistamalla työntekijät, kuluttajat ja sidosryhmät, joihin sen kaupallinen toiminta vaikuttaa.
(13)
Koska yhteiskunnallisten yritysten ensisijaisena tavoitteena on myönteisten yhteiskunnallisten vaikutusten aikaansaaminen voittojen maksimoinnin sijasta, tässä asetuksessa olisi edistettävä vain sellaisten vaatimukset täyttävien salkkuyritysten tukemista, joiden tavoitteena on mitattavissa olevien myönteisten yhteiskunnallisten vaikutusten aikaansaaminen. Mitattavissa oleviin myönteisiin yhteiskunnallisiin vaikutuksiin voisi kuulua palvelujen tuottaminen maahanmuuttajille, jotka jäävät muutoin niiden ulkopuolelle, tai marginalisoituneiden ryhmien palauttaminen työmarkkinoille tarjoamalla työpaikkoja, koulutusta tai muuta tukea. Yhteiskunnalliset yritykset käyttävät tuottojaan ensisijaisen yhteiskunnallisen tavoitteensa saavuttamiseen, ja niitä johdetaan vastuullisella ja avoimella tavalla. Jos vaatimukset täyttävä salkkuyritys haluaa poikkeuksellisesti jakaa voittojaan osakkailleen ja omistajilleen, sillä olisi oltava ennalta määritellyt menettelyt ja säännöt siitä, miten voittoja jaetaan. Näissä säännöissä olisi mainittava, että tällainen voittojen jakaminen ei vaaranna vaatimukset täyttävän yhteiskunnallisen salkkuyrityksen ensisijaisen yhteiskunnallisen tavoitteen saavuttamista.
(14)
Yhteiskunnallisiin yrityksiin kuuluu monenlaisia, oikeudelliselta muodoltaan erilaisia yrityksiä, jotka tuottavat yhteiskunnallisia palveluja tai tuotteita haavoittuvassa asemassa oleville, marginalisoituneille, huono-osaisille tai syrjäytyneille henkilöille. Tällaisia palveluja ovat esimerkiksi asunnonvälitys, terveyspalvelut, iäkkäiden tai vammaisten henkilöiden avustaminen, lastenhoito, työllisyys- ja koulutuspalvelut sekä huolenpitoa tarvitsevien henkilöiden hoidon järjestäminen. Yhteiskunnallisia yrityksiä ovat myös yritykset, jotka tuottavat tavaroita tai palveluja käyttäen tuotantomenetelmää, joka on niiden yhteiskunnalliseen tavoitteeseen soveltuva, mutta joiden toiminta voi jäädä yhteiskunnallisten palvelujen tai tavaroiden tuotannon ulkopuolelle. Tällaista toimintaa voi olla esimerkiksi sellaisten henkilöiden yhteiskunnallinen ja ammatillinen integroiminen työmahdollisuuksien avulla, jotka ovat haavoittuvassa asemassa erityisesti riittämättömän pätevyyden taikka syrjäytymiseen ja marginalisoitumiseen johtavien sosiaalisten tai ammatillisten ongelmien vuoksi. Tällaiseen toimintaan voi kuulua myös ympäristönsuojelu, jolla on yhteiskunnallista vaikutusta, kuten saastumisen torjunta, kierrättäminen ja uusiutuva energia.
(15)
Koska tavoitteena on määritellä tarkasti tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat yhteissijoitusyritykset ja varmistaa, että niiden sijoitusten kohteena ovat nimenomaan yhteiskunnalliset yritykset, vaatimukset täyttävinä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneina rahastoina olisi pidettävä rahastoja, joiden on tarkoitus sijoittaa yhteenlasketuista pääomasijoituksistaan ja maksamattomista pääomasitoumuksistaan vähintään 70 prosenttia tällaisiin yrityksiin. Vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston ei tulisi sallia sijoittaa yli 30:tä prosenttia yhteenlasketuista pääomasijoituksistaan ja maksamattomista pääomasitoumuksistaan muihin kuin vaatimukset täyttäviin sijoituskohteisiin. Tämä tarkoittaa, että muiden kuin vaatimukset täyttävien sijoitusten enimmäisrajan kynnysarvona olisi aina oltava 30 prosenttia ja että 70 prosenttia vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston toiminta-ajan sijoituksista olisi varattava vaatimukset täyttäviin sijoituksiin. Nämä kynnysarvot olisi laskettava kaikkien asiaankuuluvien kustannusten sekä käteis- ja sitä vastaavien varojen vähentämisen jälkeen sijoitettavissa olevien määrien perusteella. Tässä asetuksessa olisi täsmennettävä edellä mainittujen kynnysarvojen laskemiseksi tarvittavat tiedot.
(16)
Tämän asetuksen tarkoituksena on edistää yhteiskunnallisten yritysten kasvua unionin alueella. Sijoitukset kolmansiin maihin sijoittautuneisiin vaatimukset täyttäviin salkkuyrityksiin voivat tuoda lisää pääomaa vaatimukset täyttäviin yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneisiin rahastoihin ja siten hyödyttää yhteiskunnallisia yrityksiä unionin alueella. Tämä asetus ei saisi kuitenkaan missään olosuhteissa hyödyttää sijoituksia sellaisiin kolmansiin maihin sijoittautuneisiin salkkuyrityksiin, joista puuttuvat asianmukaiset yhteistyöjärjestelyt vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja kunkin muun sellaisen jäsenvaltion kanssa, jossa vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston osuuksia tai osakkeita on tarkoitus markkinoida, tai joista puuttuu tosiasiallinen tietojenvaihto veroasioissa.
(17)
Vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston olisi ensivaiheessa oltava sijoittautunut unioniin, jotta se voi käyttää tässä asetuksessa vahvistettua nimitystä ”EuSEF”. Komission olisi kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen soveltamispäivästä tarkasteltava uudelleen ”EuSEF”-nimityksen käytön rajoittamista unioniin sijoittautuneisiin rahastoihin ja otettava siinä huomioon kokemukset, jotka on saatu sovellettaessa komission suositusta toimenpiteistä, joilla kannustetaan kolmansia maita soveltamaan hyvän hallintotavan vähimmäisvaatimuksia verotuksen alalla.
(18)
Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien olisi voitava houkutella uusia pääomasitoumuksia rahaston toiminta-aikana. Tällaiset vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston toiminta-aikana saadut uudet pääomasitoumukset olisi otettava huomioon, kun harkitaan seuraavaa sijoitusta muuhun kuin vaatimukset täyttävään sijoituskohteeseen. Uudet pääomasitoumukset olisi sallittava vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston säännöissä tai perustamisasiakirjoissa vahvistettujen kriteerien ja edellytysten mukaisesti.
(19)
Yhteiskunnallisten yritysten erityiset rahoitustarpeet huomioon ottaen on tarpeen määritellä selkeästi, millaisia välineitä vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston olisi käytettävä tällaiseen rahoitukseen. Tästä syystä tässä asetuksessa säädetään yhtenäisistä säännöistä koskien sijoitusvälineitä, joita vaatimukset täyttävät yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot voivat käyttää, ja joihin sisältyvät oman pääoman ehtoiset ja oman pääoman luonteiset välineet, velkainstrumentit, kuten omat vekselit ja sijoitustodistukset, sijoitukset muihin vaatimukset täyttäviin yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneisiin rahastoihin, vakuudelliset tai vakuudettomat lainat ja avustukset. Jotta voidaan estää vaatimukset täyttäviin salkkuyrityksiin tehtävien sijoitusten heikkeneminen, vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen olisi sallittava sijoittaa muihin vaatimukset täyttäviin yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneisiin rahastoihin vain, kun nämä muut yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot eivät ole itse sijoittaneet yli 10:tä prosenttia yhteenlasketuista pääomasijoituksistaan ja maksamattomista pääomasitoumuksistaan muihin vaatimukset täyttäviin yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneisiin rahastoihin.
(20)
Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen ydintoimintoihin kuuluu rahoituksen tarjoaminen yhteiskunnallisille yrityksille ensisijaisten sijoitusten kautta. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen ei pitäisi osallistua systeemisesti merkittävään pankkitoimintaan tavanomaisen vakavaraisuutta koskevan sääntelykehyksen ulkopuolella (ns. varjopankkitoimintaan). Niiden ei pitäisi myöskään noudattaa tyypillisiä pääomasijoitusstrategioita, kuten vivutettuja yritysostoja.
(21)
Sijoitussalkulle tarpeellisen joustavuuden säilyttämiseksi vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston olisi voitava sijoittaa muihin kuin vaatimukset täyttäviin kohteisiin, kunhan tällaiset muut sijoitukset eivät ylitä muille kuin vaatimukset täyttäville sijoituksille säädettyä 30 prosentin kynnysarvoa. Käteisvaroja ja sitä vastaavia varoja ei olisi otettava huomioon tätä kynnysarvoa laskettaessa, sillä tällaisia varoja ei tulisi pitää sijoituksina. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen olisi tehtävä sijoituksia tavalla, joka on yhdenmukainen niiden eettisen sijoitusstrategian kanssa, ja niiden ei esimerkiksi pitäisi tehdä sijoituksia, joilla rahoitetaan aseteollisuutta, joilla saatetaan loukata ihmisoikeuksia tai joihin liittyy elektroniikkajätteen valvomatonta hävittämistä.
(22)
Jotta voidaan varmistaa, että ”EuSEF”-nimitys on kaikkien unionin alueen sijoittajien silmissä luotettava ja helposti tunnistettava, ainoastaan tässä asetuksessa säädettyjä yhdenmukaisia laatukriteereitä noudattavien vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien olisi voitava käyttää ”EuSEF”-nimitystä markkinoidessaan vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja unionin alueella.
(23)
Vaatimukset täyttävillä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneilla rahastoilla olisi oltava oma, tunnistettava, niiden tarkoitukseen soveltuva profiili, minkä varmistamiseksi tällaisille rahastoille sallittavasta sijoitussalkun koostumuksesta ja sijoitustekniikoista on oltava yhdenmukaiset säännöt.
(24)
Sen varmistamiseksi, että vaatimukset täyttävät yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot eivät osaltaan myötävaikuta systeemisten riskien muodostumiseen ja että ne sijoitustoiminnassaan keskittyvät vaatimukset täyttävien salkkuyritysten tukemiseen, rahaston tasolla ei olisi sallittava vivutuksen käyttöä. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien olisi voitava ottaa lainaa, laskea liikkeeseen velkasitoumuksia tai antaa takuita vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen tasolla vain, jos tällainen lainanotto tai tällaiset velkasitoumukset tai takuut katetaan maksamattomilla sitoumuksilla eivätkä ne siten kasvata rahaston riskiä sen pääomasitoumusten tasoa suuremmaksi. Vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston sijoittajien antamat käteisennakot, jotka katetaan täysin kyseisten sijoittajien pääomasitoumuksilla, eivät kasvata vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston riskiä, joten ne olisi sallittava. Rahaston on myös pystyttävä kattamaan epätavalliset likviditeettitarpeet, joita saattaa syntyä sijoittajien pääomasitoumusten maksun ja näiden pääomien tosiasiallisen tilille saamisen välissä, minkä vuoksi lyhytaikainen lainanotto olisi sallittava edellyttäen, että tällaisen lainan määrä ei ylitä rahaston maksamattomien pääomasitoumusten määrää.
(25)
Vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja on markkinoitava vain sellaisille sijoittajille, joilla on kokemusta, tietoa ja asiantuntemusta tehdä omat sijoituspäätöksensä ja arvioida asianmukaisesti rahastoihin liittyviä riskejä, ja sijoittajien luottamus ja usko vaatimukset täyttäviin yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneisiin rahastoihin on säilytettävä, minkä varmistamiseksi olisi säädettävä eräistä erityisistä suojatoimista. Vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja olisi tästä syystä markkinoitava vain sellaisille sijoittajille, jotka ovat ammattimaisia asiakkaita tai joita voidaan pitää sellaisina rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (6) nojalla. Jotta vaatimukset täyttäviin yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneisiin rahastoihin tehtäviä sijoituksia varten olisi kuitenkin olemassa riittävän laaja sijoittajapohja, on toivottavaa, että myös tietyillä muilla sijoittajilla, kuten varakkailla yksityishenkilöillä, on mahdollisuus tehdä sijoituksia näihin rahastoihin. Kyseisiä muita sijoittajia varten olisi säädettävä erityisistä suojakeinoista, jotta voidaan varmistaa, että vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja markkinoidaan vain sellaisille sijoittajille, joiden sijoittajaprofiili sopii tällaisten sijoitusten tekemiseen. Nämä suojakeinot sulkevat pois pitkäaikaissäästämiseen perustuvan markkinoinnin. Vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan hallinnointiin osallistuvien johtohenkilöiden ja työntekijöiden olisi myös voitava tehdä sijoituksia hoitamaansa vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneeseen rahastoon, sillä nämä henkilöt ovat riittävän perehtyneitä voidakseen osallistua tällaisiin sijoituksiin.
(26)
Jotta voidaan varmistaa, että vain sellaiset vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajat, jotka täyttävät yhdenmukaiset markkinakäyttäytymistä koskevat vaatimukset, käyttävät ”EuSEF”-nimitystä, olisi oltava säännöt liiketoiminnan harjoittamisesta sekä kyseisten hoitajien ja niiden sijoittajien välisestä suhteesta. Samasta syystä olisi vahvistettava yhdenmukaiset ehdot, jotka koskevat tällaisten hoitajien eturistiriitojen käsittelyä. Kyseisissä säännöissä ja ehdoissa olisi myös edellytettävä, että hoitajalla on käytössä tarvittavat organisaatio- ja hallintojärjestelyt, joilla eturistiriitojen asianmukainen käsittely voidaan varmistaa.
(27)
Kun vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja aikoo siirtää tehtäviä kolmannelle osapuolelle, tällainen tehtävien siirtäminen kolmannelle osapuolelle ei saisi vaikuttaa hoitajan vastuuseen vaatimukset täyttävää yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunutta rahastoa ja sen sijoittajia kohtaan. Hoitaja ei myöskään saisi siirtää tehtäviään niin laajasti, että sen ei enää käytännössä katsottaisi olevan vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja ja että siitä tulee postilaatikkoyhteisö. Hoitajan olisi oltava edelleen aina vastuussa siirrettyjen tehtävien asianmukaisesta hoitamisesta sekä tämän asetuksen noudattamisesta. Tehtävien siirto ei saisi vaarantaa hoitajan tehokasta valvontaa eikä varsinkaan estää hoitajaa toimimasta eikä rahastoa tulemasta hoidetuksi sijoittajien parhaan edun mukaisesti.
(28)
Myönteisten yhteiskunnallisten vaikutusten aikaansaaminen sijoittajien saaman taloudellisen tuoton lisäksi on erityisesti yhteiskunnallisiin yrityksiin keskittyvien sijoitusrahastojen olennainen piirre, joka erottaa ne muista sijoitusrahastoista. Tästä syystä tässä asetuksessa olisi edellytettävä, että vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajat ottavat käyttöön menettelyitä, joilla vaatimukset täyttäviin salkkuyrityksiin sijoittamalla aikaansaatuja myönteisiä yhteiskunnallisia vaikutuksia voidaan mitata.
(29)
Nykyisin yhteiskunnallisiin tuloksiin tai vaikutuksiin tähtäävät rahastot tavallisesti arvioivat ja keräävät tietoa siitä, miten yhteiskunnalliset yritykset saavuttavat tavoittelemansa tulokset tai vaikutukset. Yhteiskunnalliset yritykset voivat pyrkiä monenlaisiin yhteiskunnallisiin tuloksiin tai vaikutuksiin. Siksi on kehitetty erilaisia tapoja, joilla voidaan tunnistaa ja mitata yhteiskunnalliset tulokset ja vaikutukset. Esimerkiksi yritys, joka pyrkii työllistämään huono-osaisia henkilöitä, voi ilmoittaa tällaisten työllistettyjen henkilöiden määrän, joilla ei muuten olisi työpaikkaa, ja yritys, joka pyrkii parantamaan vankien sopeutumista yhteiskuntaan, voi arvioida suoritustaan rikosten uusimista koskevien lukujen perusteella. Rahastot auttavat yhteiskunnallisia yrityksiä valmistelemaan ja tarjoamaan tietoa tavoitteistaan ja saavutuksistaan sekä keräämään sitä sijoittajille. Vaikka tieto yhteiskunnallisista tuloksista ja vaikutuksista on hyvin tärkeää sijoittajille, eri yhteiskunnallisia yrityksiä ja eri rahastoja on vaikeaa vertailla, koska niiden tavoittelemissa yhteiskunnallisissa tuloksissa ja vaikutuksissa on eroja ja koska nykyiset lähestymistavat vaihtelevat. Jotta voidaan edistää tällaisten tietojen yhdenmukaisuutta ja vertailtavuutta pitkällä aikavälillä ja tiedon hankkimista koskevien menettelyjen tehokkuutta, on syytä antaa delegoituja säädöksiä tällä alalla. Delegoiduilla säädöksillä olisi myös varmistettava suurempi selkeys valvonnasta vastaavien tahojen, vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen ja yhteiskunnallisten yritysten kannalta.
(30)
”EuSEF”-nimityksen luotettavuuden varmistamiseksi olisi tässä asetuksessa annettava myös vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan organisaatiota koskevia laatuvaatimuksia. Tästä syystä asetuksessa olisi säädettävä yhdenmukaisista ja oikeasuhteisista vaatimuksista, jotka koskevat huolehtimista riittävistä teknisistä ja henkilöstöresursseista.
(31)
Jotta voidaan varmistaa vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen asianmukainen hallinnointi ja rahastojen hoitajien kyky kattaa niiden toiminnasta aiheutuvat mahdolliset riskit, tässä asetuksessa olisi säädettävä vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajiin sovellettavista yhdenmukaisista ja oikeasuhteisista vaatimuksista, jotka koskevat riittävistä omista varoista huolehtimista. Omien varojen määrän olisi oltava riittävä vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston jatkuvuuden ja asianmukaisen hallinnoinnin varmistamiseksi.
(32)
Sijoittajansuojan vuoksi on välttämätöntä varmistaa, että vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen varat arvotetaan asianmukaisesti. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen säännöissä tai perustamisasiakirjoissa olisi näin ollen annettava varojen arvostamista koskevat säännökset. Tällä olisi varmistettava arvostamisen luotettavuus ja avoimuus.
(33)
”EuSEF”-nimitystä käyttävien vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien riittävä raportoiminen toiminnastaan on varmistettava antamalla yhdenmukaiset vuosikertomuksia koskevat säännöt.
(34)
Vaikka tähän asetukseen sisältyy suojakeinoja rahastojen asianmukaisen käytön varmistamiseksi, valvontaviranomaisten olisi tehokkaasti varmistettava, että suojakeinoja noudatetaan.
(35)
Jotta ”EuSEF”-nimityksen luotettavuus sijoittajien silmissä voidaan varmistaa, on välttämätöntä, että nimitystä käyttävät vain sellaiset vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajat, joiden sijoituspolitiikka ja -tavoitteet ovat täysin avoimet. Asetuksessa olisi tämän vuoksi säädettävä yhdenmukaisista säännöistä, jotka koskevat hoitajan tiedonantovelvollisuutta sijoittajia kohtaan. Sääntöjä olisi annettava yhteiskunnallisiin yrityksiin sijoittamiselle ominaisista seikoista, jotta annetut tiedot olisivat yhdenmukaisia ja vertailtavia. Tietoja olisi annettava myös kriteereistä ja menettelyistä, joita käytetään valittaessa tietyt vaatimukset täyttäviä salkkuyrityksiä sijoituskohteiksi. Lisäksi olisi annettava tietoja sijoituspolitiikalla aikaansaatavista myönteisistä yhteiskunnallisista vaikutuksista sekä niiden seurannasta ja arvioinnista. Sijoittajien tällaisia sijoituksia kohtaan tunteman luottamuksen ja uskon takaamiseksi olisi annettava tietoja myös niistä vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston sijoituskohteista, jotka ovat muita kuin vaatimukset täyttäviä salkkuyrityksiä, sekä näiden valintaperusteista.
(36)
Tässä asetuksessa säädettyjen yhdenmukaisten vaatimusten tehokkaan valvonnan varmistamiseksi kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen olisi valvottava, että vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja noudattaa tässä asetuksessa säädettyjä yhdenmukaisia vaatimuksia. Tätä varten hoitajan, joka aikoo markkinoida rahastojaan ”EuSEF”-nimityksellä, olisi ilmoitettava aikomuksestaan kotijäsenvaltionsa toimivaltaiselle viranomaiselle. Toimivaltaisen viranomaisen olisi rekisteröitävä rahaston hoitaja, jos kaikki tarvittavat tiedot on toimitettu ja jos tämän asetuksen vaatimusten noudattamista varten tarvittavat järjestelyt ovat käytössä. Tällaisen rekisteröinnin olisi oltava voimassa koko unionin alueella.
(37)
Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen tehokkaan rajat ylittävän markkinoinnin helpottamiseksi rahaston hoitajan rekisteröinnin olisi tapahduttava mahdollisimman nopeasti.
(38)
Tässä asetuksessa säädettyjen yhdenmukaisten vaatimusten noudattamisen tehokkaan valvonnan varmistamiseksi olisi vahvistettava sääntöjä siitä, missä olosuhteissa kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle toimitetut tiedot on saatettava ajan tasalle.
(39)
Tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten tehokkaan valvonnan vuoksi olisi säädettävä myös toimivaltaisten valvontaviranomaisten välisestä rajat ylittävästä ilmoitusmenettelystä, jolla ilmoitetaan siitä, että vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja on rekisteröitynyt omassa kotijäsenvaltiossaan.
(40)
Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien markkinointitoimenpiteitä koskevien edellytysten on säilyttävä avoimina, minkä vuoksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (7) perustetulle Euroopan valvontaviranomaiselle (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) (EAMV) olisi annettava tehtäväksi ylläpitää tietokantaa, jossa on lueteltu kaikki tämän asetuksen mukaisesti rekisteröityneet vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajat ja niiden hoitamat vaatimukset täyttävät yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot.
(41)
Jos isäntäjäsenvaltion toimivaltaisella viranomaisella on selkeitä ja todistettavissa olevia syitä uskoa, että vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja rikkoo tätä asetusta sen alueella, sen olisi ilmoitettava tästä viipymättä kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jonka olisi toteutettava aiheelliset toimenpiteet.
(42)
Jos vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja toimii edelleen tavalla, joka on selvästi ristiriidassa tämän asetuksen kanssa, kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen toteuttamista toimenpiteistä huolimatta tai siksi, että kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen ei toteuta toimenpiteitä kohtuullisen ajan kuluessa, isäntäjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen olisi voitava ilmoitettuaan asiasta kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet sijoittajien suojelemiseksi, mukaan luettuna mahdollisuus estää kyseistä hoitajaa jatkamasta hoitamiensa vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen markkinointia isäntäjäsenvaltion alueella.
(43)
Säädettyjen yhdenmukaisten vaatimusten tehokkaan valvonnan varmistamiseksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava luettelo valvontavaltuuksista, jotka toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava käytettävissään.
(44)
Asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi tässä asetuksessa säädetään sen keskeisten säännösten rikkomisesta aiheutuvista hallinnollisista seuraamuksista ja muista toimenpiteistä; keskeisiä säännöksiä ovat ne, jotka koskevat sijoitussalkun koostumusta, kelpoisuusehdot täyttävien sijoittajien henkilöllisyyteen liittyviä takeita sekä vaatimusta, jonka mukaan ”EuSEF”-nimitystä saa käyttää vain tämän asetuksen mukaisesti rekisteröity vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja. Näiden keskeisten säännösten rikkomisen seurauksena nimityksen käyttäminen olisi tarvittaessa kiellettävä ja asianomainen hoitaja poistettava rekisteristä.
(45)
Valvontatietoja olisi vaihdettava koti- ja isäntäjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten sekä EAMV:n kesken.
(46)
Tässä asetuksessa säädettyjen yhdenmukaisten kriteerien noudattamisen valvonnasta vastaavien tahojen tehokas sääntely-yhteistyö edellyttää, että kaikkien kansallisten viranomaisten sekä EAMV:n on noudatettava tiukkaa salassapitovelvollisuutta.
(47)
Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen panos unionin yhteiskunnallisesti vastuullisen sijoittamisen markkinoiden kasvuun riippuu siitä, missä määrin vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajat ottavat ”EuSEF”-nimityksen käyttöön, ja siitä, tunnistavatko sijoittajat nimityksen ja kehitetäänkö unionin alueella yhteiskunnallisia yrityksiä varten vahva ekosysteemi, jolla autetaan yrityksiä hyödyntämään käytettävissä olevia rahoitusvaihtoehtoja. Tätä varten kaikkien sidosryhmien, markkinatoimijat, jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, komissio ja unionin alueen muut asianosaiset tahot mukaan luettuina, olisi pyrittävä varmistamaan, että tämän asetuksen tarjoamista mahdollisuuksista ollaan yleisesti tietoisia.
(48)
Komissiolle olisi tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten täsmentämiseksi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla määritellään vaatimukset täyttävien salkkuyritysten tavoitteena olevien yhteiskunnallisten vaikutusten mittausmenetelmien yksityiskohdat, sellaiset tuotteet tai palvelut sekä tuotteiden tai palvelujen tuotantomenetelmät, jotka ovat yhteiskunnalliseen tavoitteeseen soveltuvia, ja tilanteet, joissa voittoja voidaan jakaa omistajille ja sijoittajille, sijoittajille annettavien tietojen sisältö ja siihen käytettävä menettely sekä se, millaisia eturistiriitoja vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien on vältettävä ja mihin toimiin niiden on tämän vuoksi ryhdyttävä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja ottaa huomioon itsesääntelyä koskevat aloitteet sekä käytännesäännöt. Komission olisi otettava mukaan asianosaiset sidosryhmät ja EAMV, kun se toteuttaa kuulemismenettelyjä vaatimukset täyttävien salkkuyritysten tavoitteena olevien yhteiskunnallisten vaikutusten mittausmenetelmien yksityiskohtia koskevia delegoituja säädöksiä valmistellessaan. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(49)
Rahoituspalveluja koskevilla teknisillä standardeilla olisi varmistettava jatkuva yhdenmukaistaminen sekä huolellinen valvonta koko unionin alueella. EAMV:llä on erittäin erikoistunutta asiantuntemusta, minkä vuoksi on tehokasta ja asianmukaista antaa sen tehtäväksi laatia, silloin kun niihin ei liity toimintavalintoja, luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi ja toimittaa ne komission hyväksyttäväksi.
(50)
Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä teknisiä täytäntöönpanostandardeja täytäntöönpanosäädöksillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti. EAMV:lle olisi annettava tehtäväksi laatia tekniset täytäntöönpanostandardit tässä asetuksessa tarkoitetun ilmoituksen muotoa varten.
(51)
Komission olisi suoritettava asetuksen uudelleentarkastelu neljän vuoden kuluessa tämän asetuksen soveltamispäivästä, jotta voidaan arvioida vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen markkinoilla tapahtuneet muutokset koko unionin alueella. Uudelleentarkasteluun olisi sisällyttävä yleinen selvitys tämän asetuksen sääntöjen toimivuudesta ja niiden soveltamisesta saaduista kokemuksista. Uudelleentarkastelun perusteella komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus ja tarvittaessa säädösehdotuksia.
(52)
Komission olisi lisäksi neljän vuoden kuluessa tämän asetuksen soveltamispäivästä aloitettava uudelleentarkastelu, joka koskee tämän asetuksen ja muiden yhteissijoitusyrityksiin ja niiden hoitajiin sovellettavien, erityisesti direktiivin 2011/61/EU, sääntöjen vuorovaikutusta. Uudelleentarkastelussa olisi erityisesti käsiteltävä tämän asetuksen soveltamisalaa ja arvioitava, onko soveltamisalaa tarpeen laajentaa siten, että suurempien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat voivat käyttää ”EuSEF”-nimitystä. Uudelleentarkastelun perusteella komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus ja tarvittaessa säädösehdotuksia.
(53)
Komission olisi uudelleentarkastelun yhteydessä arvioitava esteitä, jotka ovat saattaneet estää sijoittajia hyödyntämästä rahastoja, mukaan luettuna yhteisösijoittajiin mahdollisesti sovellettavan muun vakavaraisuutta koskevan sääntelyn vaikutus kyseisiin sijoittajiin. Komission olisi lisäksi kerättävä tietoa, jonka avulla voidaan arvioida ”EuSEF”-nimityksen vaikutusta Horisontti 2020 -puiteohjelman kaltaisiin unionin muihin ohjelmiin, joilla niin ikään pyritään tukemaan innovointia unionin alueella.
(54)
Toimintasuunnitelmasta pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi 7 päivänä joulukuuta 2011 annetun komission tiedonannon mukaisesti toteutettavan rajat ylittävien riskipääomasijoitusten veroesteitä koskevan komission tutkimuksen ja tämän asetuksen uudelleentarkastelun yhteydessä komission olisi harkittava vastaavan tutkimuksen suorittamista mahdollisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen veroesteistä ja arvioitava mahdollisia veroetuja, joilla kannustettaisiin yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen unionissa.
(55)
EAMV:n olisi arvioitava tämän asetuksen mukaisten valtuuksiensa ja tehtäviensä vastaanottamisesta aiheutuvat henkilöstö- ja resurssitarpeensa ja toimitettava kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.
(56)
Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, mukaan lukien oikeutta yksityis- ja perhe-elämän kunnioitukseen (7 artikla) sekä elinkeinovapautta (16 artikla).
(57)
Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY (8) ohjaa henkilötietojen käsittelyä jäsenvaltioissa tämän asetuksen puitteissa, kun se tapahtuu jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti jäsenvaltioiden nimeämien riippumattomien viranomaisten, valvonnassa. Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001 (9) ohjaa EAMV:tä, kun se käsittelee henkilötietoja tämän asetuksen puitteissa ja Euroopan tietosuojavaltuutetun valvonnassa.
(58)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on sisämarkkinoiden muodostaminen vaatimukset täyttäville yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneille rahastoille säätämällä puitteet vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien rekisteröitymiselle, mikä mahdollistaa vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen markkinoinnin koko unionin alueella, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
LUKU I
KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT
1 artikla
Tässä asetuksessa säädetään yhtenäisistä vaatimuksista ja ehdoista, jotka koskevat sellaisten yhteissijoitusyritysten hoitajia, jotka haluavat käyttää ”EuSEF”-nimitystä markkinoidessaan vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja unionin alueella, ja edistetään näin osaltaan sisämarkkinoiden tehokasta toimintaa.
Tässä asetuksessa vahvistetaan myös yhtenäiset säännökset, jotka koskevat vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen markkinointia kelpoisuusehdot täyttäville sijoittajille koko unionin alueella, vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen sijoitussalkkujen koostumusta, vaatimukset täyttäviä sijoitusvälineitä ja -tekniikoita sekä vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja unionin alueella markkinoivien hoitajien organisaatiota, toimintaa ja avoimuutta.
2 artikla
1. Tätä asetusta sovelletaan 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määriteltyjen yhteissijoitusyritysten hoitajiin, jotka täyttävät seuraavat ehdot:
a)
niiden hallinnoimien sijoituskohteiden yhteisarvo ei ylitä direktiivin 2011/61/EU 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua kynnysarvoa;
b)
ne ovat sijoittautuneet unionin alueelle;
c)
niitä koskee direktiivin 2011/61/EU 3 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu kotijäsenvaltionsa toimivaltaisilta viranomaisilta haettava rekisteröinti;
d)
ne hallinnoivat vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen sijoitussalkkuja.
2. Jos 15 artiklan mukaisesti rekisteröityjen vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien sijoituskohteiden yhteisarvo myöhemmin ylittää direktiivin 2011/61/EU 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun kynnysarvon ja joiden on sen vuoksi saatava kotijäsenvaltionsa toimivaltaisilta viranomaisilta toimilupa kyseisen direktiivin 6 artiklan mukaisesti, ne voivat edelleen käyttää ”EuSEF”-nimitystä markkinoidessaan vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja unionin alueella edellyttäen, että ne
a)
täyttävät direktiivissä 2011/61/EU asetetut vaatimukset, ja
b)
edelleen aina noudattavat tämän asetuksen 3, 5 ja 10 artiklaa, 13 artiklan 2 kohtaa ja 14 artiklan 1 kohdan d, e ja f alakohtaa.
3. Jos vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajat ovat ulkopuolisia hoitajia ja ne on rekisteröity tämän asetuksen 15 artiklan mukaisesti, ne voivat hoitaa myös siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä direktiivin 2009/65/EY mukaisesti myönnetyn toimiluvan nojalla.
3 artikla
1. Tässä asetuksessa käytetään seuraavia määritelmiä:
a)
’yhteissijoitusyrityksellä’ tarkoitetaan direktiivin 2011/61/EU 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määriteltyä vaihtoehtoista sijoitusrahastoa;
b)
’vaatimukset täyttävällä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneella rahastolla’ tarkoitetaan yhteissijoitusyritystä, joka
i)
aikoo sijoittaa ainakin 70 prosenttia yhteenlasketuista pääomasijoituksistaan ja maksamattomista pääomasitoumuksistaan vaatimukset täyttäviin sijoituskohteisiin, laskettuna sijoitettavissa olevien summien perusteella sen jälkeen, kun on vähennetty kaikki asiaankuuluvat kustannukset sekä käteis- ja käteistä vastaavat varat, säännöissään tai perustamisasiakirjoissaan vahvistetun määräajan kuluessa;
ii)
ei koskaan käytä yli 30:tä prosenttia rahaston yhteenlasketuista pääomasijoituksista ja maksamattomista pääomasitoumuksista muiden kuin vaatimukset täyttävien sijoitusten hankintaan, laskettuna sijoitettavissa olevien summien perusteella sen jälkeen, kun on vähennetty kaikki asiaankuuluvat kustannukset sekä käteis- ja käteistä vastaavat varat;
iii)
on sijoittautunut jäsenvaltion alueelle;
c)
’vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajalla’ tarkoitetaan oikeushenkilöä, jonka säännöllisenä liiketoimena on ainakin yhden vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaminen;
d)
’vaatimukset täyttävällä salkkuyrityksellä’ tarkoitetaan yritystä,
i)
jota vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston siihen tekemän sijoituksen hetkellä ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa määritellyllä tavalla tai monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 15 alakohdassa määritellyllä tavalla;
ii)
joka yhtiöjärjestyksen tai muun lakisääteisen yrityksen perustamisasiakirjan tai muiden sääntöjen tai perustamisasiakirjojen mukaan keskittyy päätavoitteenaan sellaisten mitattavien myönteisten yhteiskunnallisten vaikutusten aikaansaamiseen, jossa yritys
-
tuottaa palveluita tai tuotteita haavoittuvassa asemassa oleville, marginalisoituneille, huono-osaisille tai syrjäytyneille henkilöille,
-
käyttää sellaista tuotteiden tai palveluiden tuotantomenetelmää, joka on sen yhteiskunnalliseen tavoitteeseen soveltuva, tai
-
antaa taloudellista tukea ainoastaan kahdessa edellä olevassa luetelmakohdassa tarkoitetuille yhteiskunnallisille yrityksille;
iii)
jonka voittoja käytetään ensisijaisesti yhtiöjärjestyksen tai muun lakisääteisen yrityksen perustamisasiakirjan tai muiden sääntöjen tai perustamisasiakirjojen mukaiseen yrityksen yhteiskunnalliseen päätavoitteeseen pyrkimiseen. Näissä säännöissä tai perustamisasiakirjoissa on oltava käytössä ennalta määritellyt menettelyt ja säännöt sellaisia tilanteita varten, joissa voittoja jaetaan osakkaille ja omistajille, jotta varmistetaan, ettei voittojen jakaminen vaaranna yrityksen päätavoitteen saavuttamista;
iv)
jonka johtaminen on vastuullista ja avointa, siten että siinä ovat erityisesti mukana työntekijät, asiakkaat ja muut asianosaiset, joihin yrityksen liiketoiminta vaikuttaa;
v)
joka on sijoittautunut jäsenvaltion alueelle tai kolmanteen maahan, edellyttäen, että kolmas maa
-
ei ole rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän (Financial Action Task Force on Anti-Money Laundering and Terrorist Financing) yhteistyöhaluttomiksi määrittelemien maiden ja alueiden luettelossa,
-
on tehnyt sopimuksen vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan kotijäsenvaltion ja kunkin muun sellaisen jäsenvaltion kanssa, jossa vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston osuuksia tai osakkeita on tarkoitus markkinoida, jotta voidaan varmistaa, että kolmas maa täyttää täysin Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tuloa ja varallisuutta koskevan malliverosopimuksen 26 artiklassa vahvistetut vaatimukset, ja jotta voidaan varmistaa tehokas tietojenvaihto veroasioissa, mahdolliset monenväliset verosopimukset mukaan luettuina;
e)
’vaatimukset täyttävillä sijoituksilla’ tarkoitetaan kaikkia seuraavassa mainittuja välineitä:
i)
oman pääoman ehtoiset tai oman pääoman luonteiset sijoitusvälineet,
-
jotka on laskenut liikkeeseen vaatimukset täyttävä salkkuyritys ja jotka vaatimukset täyttävä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunut rahasto on hankkinut suoraan vaatimukset täyttävältä salkkuyritykseltä,
-
jotka vaatimukset täyttävä salkkuyritys vaihtaa oman pääoman ehtoiseen arvopaperiin, jonka on laskenut liikkeeseen vaatimukset täyttävä salkkuyritys, tai
-
jotka on laskenut liikkeeseen yritys, jonka enemmistöomisteinen tytäryhtiö vaatimukset täyttävä salkkuyritys on ja jonka vaatimukset täyttävä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunut rahasto on saanut vaihdossa oman pääoman ehtoiseen sijoitusvälineeseen, jonka vaatimukset täyttävä salkkuyritys on laskenut liikkeeseen;
ii)
arvopaperistetut ja arvopaperistamattomat velkainstrumentit, jotka on laskenut liikkeeseen vaatimukset täyttävä salkkuyritys;
iii)
yhden tai useamman muun vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston osuudet tai osakkeet, edellyttäen, että kyseiset rahastot eivät ole itse sijoittaneet yli 10:tä prosenttia yhteenlasketuista pääomasijoituksistaan ja maksamattomista pääomasitoumuksistaan muihin vaatimukset täyttäviin yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneisiin rahastoihin;
iv)
vakuudelliset tai vakuudettomat lainat, joita vaatimukset täyttävä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunut rahasto myöntää vaatimukset täyttävälle salkkuyritykselle;
v)
kaikenlainen muu mukanaolo vaatimukset täyttävässä salkkuyrityksessä;
f)
’asiaankuuluvilla kustannuksilla’ tarkoitetaan kaikkia suoraan tai välillisesti sijoittajien maksettavaksi koituvia ja vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan ja sijoittajien sopimia palkkioita, maksuja ja kuluja;
g)
’omalla pääomalla’ tarkoitetaan yrityksessä omistajuuden kautta syntynyttä osuutta, jota edustavat osakkeet tai muut sijoittajille tarjotut vaatimukset täyttävän salkkuyrityksen pääomaan osallistumisen muodot;
h)
’oman pääoman luonteisella välineellä’ tarkoitetaan rahoitusvälinetyyppiä, joka on oman ja vieraan pääoman yhdistelmä, jonka tuotot kytketään vaatimukset täyttävän salkkuyrityksen tuottamaan voittoon tai tappioon ja jonka takaisinmaksu maksulaiminlyönnin yhteydessä ei ole täysin taattu;
i)
’markkinoinnilla’ tarkoitetaan vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan aloitteesta tai sen lukuun tapahtuvaa sen hoitaman vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston osuuksien tai osakkeiden suoraa tai välillistä tarjoamista tai kohdentamista sijoittajille, joiden kotipaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on unionissa;
j)
’pääomasitoumuksella’ tarkoitetaan mitä hyvänsä sitoumusta, jonka nojalla sijoittajalla on vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston säännöissä tai perustamisasiakirjoissa vahvistetun määräajan kuluessa velvollisuus hankkia intressi vaatimukset täyttävästä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneesta rahastosta tai tehdä pääomasijoituksia vaatimukset täyttävään yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneeseen rahastoon;
k)
’kotijäsenvaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, jossa vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajalla on kotipaikka ja jossa tätä koskee direktiivin 2011/61/EU 3 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu toimivaltaiselta viranomaiselta haettava rekisteröinti;
l)
’isäntäjäsenvaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, joka ei ole kotijäsenvaltio ja jossa vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja markkinoi vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja tämän asetuksen mukaisesti;
m)
’toimivaltaisella viranomaisella’ tarkoitetaan kansallista viranomaista, jonka kotijäsenvaltio nimeää lailla tai asetuksella ottamaan tehtäväkseen tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien yhteissijoitusyritysten hoitajien rekisteröinnin.
Ensimmäisen alakohdan c alakohtaa sovellettaessa vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston on itse oltava rekisteröity 15 artiklan mukaisesti vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajaksi, jos kyseisen rahaston oikeudellinen muoto mahdollistaa sisäisen hoitamisen ja jos sen hallintoelin päättää olla nimeämättä ulkopuolista hoitajaa. Vaatimukset täyttävää yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunutta rahastoa, joka on rekisteröity vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston sisäiseksi hoitajaksi, ei voida rekisteröidä muiden yhteissijoitusyritysten vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston ulkopuoliseksi hoitajaksi.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla määritellään ne tuotteet tai palvelut sekä tuotteiden tai palveluiden tuotantomenetelmät, jotka ovat tämän artiklan 1 kohdan d alakohdan ii alakohdassa mainittuun yhteiskunnallisen tavoitteeseen soveltuvia ottaen huomioon vaatimuksen täyttävien salkkuyritysten erilaisuuden sekä tilanteet, joissa voittoja voidaan jakaa omistajille ja sijoittajille.
LUKU II
”EuSEF”-NIMITYKSEN KÄYTÖN EHDOT
4 artikla
Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajat, jotka noudattavat tässä luvussa säädettyjä vaatimuksia, voivat käyttää nimitystä ”EuSEF” markkinoidessaan vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja kaikkialla unionin alueella.
5 artikla
1. Vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan on varmistettava, että muita kuin vaatimukset täyttäviä sijoituskohteita hankittaessa enintään 30 prosenttia vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston yhteenlasketuista pääomasijoituksista ja maksamattomista pääomasitoumuksista käytetään tällaisten sijoitusten hankintaan. Kyseinen 30 prosentin kynnysarvo lasketaan kaikkien asiaankuuluvien kustannusten vähentämisen jälkeen sijoitettavissa olevien määrien perusteella. Tätä kynnysarvoa laskettaessa ei kuitenkaan oteta huomioon käteis- ja sitä vastaavia varoja, sillä niitä ei pidetä sijoituksina.
2. Vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja ei saa vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston tasolla käyttää mitään menetelmää, jolla rahaston riskiä lisätään sen pääomasitoumusten tasoa suuremmaksi joko ottamalla lainaksi rahaa tai arvopapereita, rahoitusjohdannaisia käyttämällä tai millään muulla tavalla.
3. Vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja saa ottaa lainaa, laskea liikkeeseen velkasitoumuksia tai antaa takuita vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston tasolla vain, jos tällainen lainanotto tai tällaiset velkasitoumukset tai takuut katetaan maksamattomilla sitoumuksilla.
6 artikla
1. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajat saavat markkinoida hallinnoimiensa vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen osakkeita ja osuuksia ainoastaan sellaisille sijoittajille, joiden katsotaan olevan ammattimaisia asiakkaita direktiivin 2004/39/EY liitteessä II olevan I jakson mukaisesti tai joita voidaan pyynnöstä pitää sellaisina direktiivin 2004/39/EY liitteessä II olevan II jakson mukaisesti, tai muille sijoittajille, jotka
a)
sitoutuvat sijoittamaan vähintään 100 000 euroa; ja
b)
ilmoittavat kirjallisesti sijoitussitoumuksesta tehtävästä sopimuksesta erillisellä asiakirjalla, että he ovat tietoisia suunniteltuun sitoumukseen liittyvistä riskeistä.
2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta sijoituksiin, joita vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan hallinnointiin osallistuvat johtohenkilöt tai työntekijät tekevät hoitamaansa vaatimukset täyttävään yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneeseen rahastoon.
7 artikla
Vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan on suhteessa hoitamaansa vaatimukset täyttävään yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneeseen rahastoon
a)
toimittava rehellisesti, oikeudenmukaisesti sekä pätevästi, varovasti ja huolellisesti;
b)
käytettävä asianmukaisia toimia ja menettelyitä estääkseen väärinkäytökset, joiden voidaan kohtuudella odottaa vaikuttavan sijoittajien sekä vaatimukset täyttävien salkkuyritysten etuihin;
c)
harjoitettava liiketoimintaa siten, että ne edistävät sijoituksen kohteena olevien vaatimukset täyttävien salkkuyritysten myönteistä yhteiskunnallista vaikutusta, hoitamiensa vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen ja niiden sijoittajien etua sekä markkinoiden häiriöttömyyttä;
d)
noudatettava suurta huolellisuutta vaatimukset täyttävien salkkuyritysten sijoitusten ja kyseisten yritysten myönteisen yhteiskunnallisen vaikutuksen valinnassa ja jatkuvassa seurannassa;
e)
tunnettava riittävässä määrin vaatimukset täyttävät salkkuyritykset, joihin ne sijoittavat;
f)
kohdeltava sijoittajia oikeudenmukaisesti;
g)
varmistettava, että yhdellekään sijoittajalle ei anneta suosituimmuuskohtelua, jollei tällainen suosituimmuuskohtelu käy ilmi vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston säännöistä tai perustamisasiakirjoista.
8 artikla
1. Mikäli vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja siirtää tehtäviään kolmannelle osapuolelle, tehtävien siirtäminen rahaston hoitajalta kolmannelle osapuolelle ei vaikuta hoitajan vastuuseen vaatimukset täyttävää yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunutta rahastoa tai sen sijoittajia kohtaan. Hoitaja ei saa siirtää tehtäviään niin laajasti, että sen ei enää käytännössä katsota olevan vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja ja että siitä tulee postilaatikkoyhteisö.
2. Tehtävien siirtäminen 1 kohdan mukaisesti ei saa vaarantaa vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan tehokasta valvontaa eikä varsinkaan estää sitä toimimasta eikä vaatimukset täyttävää yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunutta rahastoa tulemasta hoidetuksi sen sijoittajien parhaan edun mukaisesti.
9 artikla
1. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien on tunnistettava eturistiriidat ja pyrittävä välttämään niitä ja, ellei niitä kyetä välttämään, hallittava ja seurattava eturistiriitoja ja 4 kohdan mukaisesti ilmoitettava niistä viipymättä, jotta niitä estetään vaikuttamasta haitallisesti vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen ja niiden sijoittajien etuihin ja jotta voidaan varmistaa, että rahastojen hoitajien hallinnoimia vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja kohdellaan oikeudenmukaisesti.
2. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien on erityisesti tunnistettava sellaiset eturistiriidat, joita saattaa syntyä seuraavien osapuolten välille:
a)
Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajat, henkilöt, jotka tosiasiallisesti hoitavat hoitajien liiketoimintaa, työntekijät tai muut henkilöt, jotka suoraan tai epäsuorasti käyttävät valtaa näihin hoitajiin nähden tai johon nämä käyttävät valtaa, sekä näiden hoitajien hallinnoimat vaatimukset täyttävät yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot tai näiden sijoittajat;
b)
vaatimukset täyttävä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunut rahasto tai sen sijoittajat sekä saman hoitajan hallinnoima toinen vaatimukset täyttävä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunut rahasto, tai sen sijoittajat;
c)
vaatimukset täyttävä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunut rahasto tai sen sijoittajat sekä saman hoitajan hallinnoima yhteissijoitusjärjestely tai yhteissijoitusyritys tai näiden sijoittajat.
3. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien on ylläpidettävä ja sovellettava tehokkaita organisaatio- ja hallintojärjestelyjä, jotta ne kykenevät noudattamaan 1 ja 2 kohdassa säädettyjä vaatimuksia.
4. Eturistiriidoista on ilmoitettava 1 kohdan mukaisesti, kun vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan eturistiriitojen tunnistamiseksi, ehkäisemiseksi, hallitsemiseksi ja seuraamiseksi käyttöön ottamat organisaatiojärjestelyt eivät riitä kohtuullisen luotettavasti varmistamaan, että sijoittajien eduille aiheutuvan vahingon riski voidaan estää. Vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan on selvästi ilmoitettava sijoittajille eturistiriitojen yleinen luonne tai lähteet, ennen kuin se ryhtyy liiketoimiin näiden puolesta.
5. Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla määritellään tarkemmin
a)
tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen eturistiriitojen tyypit;
b)
toimenpiteet, jotka vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien on toteutettava rakenteiden sekä organisaatiota ja hallintoa koskevien menettelyjen osalta eturistiriitojen tunnistamiseksi, ehkäisemiseksi, hallitsemiseksi, seuraamiseksi ja niistä ilmoittamiseksi.
10 artikla
1. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien on kaikkia hoitamiaan rahastoja varten otettava käyttöön menettelyt, joilla mitataan sitä, missä määrin vaatimukset täyttävät salkkuyritykset, joihin vaatimukset täyttävä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunut rahasto on sijoittanut, saavuttavat sitoumuksensa mukaiset myönteiset yhteiskunnalliset vaikutukset. Rahastojen hoitajien on varmistettava, että nämä menettelyt ovat selkeitä ja avoimia ja että niihin sisältyy indikaattoreita, joihin voi vaatimukset täyttävän salkkuyrityksen yhteiskunnallisesta tavoitteesta ja luonteesta riippuen kuulua yksi tai useampia seuraavista tekijöistä:
a)
työllisyys ja työmarkkinat;
b)
työpaikkojen laatuun liittyvät vaatimukset ja oikeudet;
c)
sosiaalinen osallisuus ja erityisryhmien suojelu;
d)
yhdenvertainen kohtelu, yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys;
e)
kansanterveys ja turvallisuus;
f)
sosiaaliturvan saatavuus, pääsy terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmiin ja niihin kohdistuvat vaikutukset.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritellään tämän artiklan 1 kohdassa mainittujen menettelyjen yksityiskohdat erilaisiin vaatimukset täyttäviin salkkuyrityksiin liittyen.
11 artikla
1. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajilla on aina oltava käytössään riittävästi omia varoja sekä vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston asianmukaisen hallinnoinnin kannalta riittävät tekniset ja henkilöstöresurssit.
2. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien on aina varmistettava, että ne pystyvät perustelemaan omien varojensa riittävyyden toiminnan jatkuvuuden ylläpitämiseksi ja ilmoittamaan perusteet, joiden nojalla nämä varat ovat riittäviä 14 artiklassa tarkoitetulla tavalla.
12 artikla
1. Varojen arvostamista koskevat säännöt vahvistetaan vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston säännöissä tai perustamisasiakirjoissa, ja niillä on varmistettava moitteeton ja avoin arvonmääritys.
2. Käytettävillä arvonmääritysmenettelyillä on varmistettava, että varojen arvo määritetään asianmukaisesti ja lasketaan vähintään vuosittain.
3. Koska tarkoituksena on varmistaa vaatimukset täyttävien salkkuyritysten arvostamisen yhtenäisyys, EAMV laatii ohjeet, joissa vahvistetaan yhteiset periaatteet tällaisiin yrityksiin tehtävien sijoitusten käsittelyä varten ottaen huomioon niiden päätavoitteen, joka on mitattavissa olevien myönteisten yhteiskunnallisten vaikutusten aikaansaaminen, ja sen, että ne käyttävät voittonsa ensisijaisesti tämän vaikutuksen aikaansaamiseen.
13 artikla
1. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien on saatettava kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen saataville vuosikertomus jokaisesta hallinnoimastaan vaatimukset täyttävästä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneesta rahastosta enintään kuuden kuukauden kuluttua tilikauden päättymisestä. Kertomuksessa on selostettava rahaston sijoitussalkun koostumus sekä sen toiminta edellisen vuoden aikana. Siinä on ilmoitettava myös rahaston voitot sen toiminta-ajan lopussa ja soveltuvissa tapauksissa kaikki sen toiminta-aikana jaetut voitot. Kertomukseen on liitettävä myös rahaston tarkastettu tilikirjanpito. Vuosikertomus on laadittava voimassa olevien tilinpäätösstandardien sekä vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien ja sijoittajien keskenään sopimien ehtojen mukaisesti. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien on pyynnöstä luovutettava vuosikertomus sijoittajille. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajat ja sijoittajat voivat lisäksi sopia muunlaisesta keskinäisestä tiedottamisesta.
2. Vuosikertomuksessa on esitettävä vähintään seuraavat tiedot:
a)
tarvittavalla tarkkuudella ilmoitetut tiedot sijoituspolitiikan avulla aikaansaaduista yhteiskunnallisista kokonaistuloksista sekä näiden tulosten mittaamisessa käytetyistä menetelmistä;
b)
lausunto, josta käyvät ilmi mahdolliset luopumiset vaatimukset täyttävistä salkkuyrityksistä;
c)
ilmoitus siitä, tapahtuiko vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston muista sellaisista sijoituskohteista luopuminen, joita ei ole investoitu vaatimukset täyttäviin salkkuyrityksiin, 14 artiklan 1 kohdan f alakohdassa mainittujen kriteerien mukaisesti;
d)
yhteenveto niistä 14 artiklan 1 kohdan l alakohdan mukaisista toimista, joihin vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja on ryhtynyt vaatimukset täyttävien salkkuyritysten suhteen;
e)
tiedot muiden kuin 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen vaatimukset täyttävien sijoitusten luonteesta ja tarkoituksesta.
3. Vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston tilintarkastus on tehtävä vähintään vuosittain. Tilintarkastuksessa on vahvistettava, että rahaston nimissä säilytetään rahaa ja varoja ja että vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja on pitänyt riittävää kirjanpitoa ja harjoittanut riittävää valvontaa vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston ja sen sijoittajien rahoja ja varoja koskevan toimeksiannon tai määräysvallan yhteydessä.
4. Jos vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajalla on velvollisuus julkaista vaatimukset täyttävää yhteiskunnalliseen yrittämiseen erikoistunutta rahastoa koskeva vuositilinpäätös säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta 15 päivänä joulukuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY (10) 4 artiklan mukaisesti, voidaan tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa mainitut tiedot antaa erikseen tai vuositilinpäätöksen lisäosana.
14 artikla
1. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien on hoitamiinsa vaatimukset täyttäviin yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneisiin rahastoihin liittyen annettava sijoittajilleen selkeällä ja ymmärrettävällä tavalla tietoa seuraavista seikoista ennen sijoittajan sijoituspäätöksen tekemistä:
a)
kyseisen hoitajan sekä kaikkien muiden kyseisen hoitajan palkkaamien rahastojen hallinnoinnissa toimivien palveluntarjoajien henkilöllisyys ja kuvaus näiden henkilöiden tehtävistä;
b)
kyseisen hoitajan käytettävissä oleva omien varojen määrä sekä yksityiskohtainen lausunto siitä, millä perusteella kyseinen hoitaja katsoo tämän määrän olevan riittävä sen vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen asianmukaista hallinnointia varten tarvittavien teknisten ja henkilöstöresurssien kannalta;
c)
kuvaus vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston sijoitusstrategiasta ja -tavoitteista, mukaan lukien kuvaus seuraavista:
i)
sellaisten vaatimukset täyttävien salkkuyritysten tyypit, joihin se aikoo sijoittaa;
ii)
muut vaatimukset täyttävät yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot, joihin se aikoo sijoittaa;
iii)
sellaisten vaatimukset täyttävien salkkuyritysten tyypit, joihin ii alakohdassa tarkoitetut muut vaatimukset täyttävät yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot aikovat sijoittaa;
iv)
muut kuin vaatimukset täyttävät sijoitukset, joita se aikoo tehdä;
v)
sijoitustekniikat, joita se aikoo käyttää; ja
vi)
kaikki sovellettavat sijoittamista koskevat rajoitukset;
d)
myönteiset yhteiskunnalliset vaikutukset, joihin vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston sijoituspolitiikalla tähdätään, sekä mahdollisuuksien mukaan ennusteita näistä tuloksista sekä tietoa aiemmista tällä alueella saavutetuista tuloksista;
e)
menetelmät, joita yhteiskunnallisten vaikutusten mittaamisessa käytetään;
f)
kuvaus muista sijoituskohteista kuin vaatimukset täyttävistä salkkuyrityksistä sekä menettelystä ja kriteereistä, joita näiden sijoituskohteiden valinnassa käytetään, ellei kyse ole käteis- tai sitä vastaavista varoista;
g)
kuvaus vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston riskiprofiilista sekä kaikista rahaston mahdollisiin sijoituskohteisiin sekä mahdollisesti käytettäviin sijoitustekniikoihin liittyvistä riskeistä;
h)
kuvaus vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston sijoituskohteiden arvostamisessa käytetystä menettelystä ja hinnoittelumenetelmästä, mukaan lukien menetelmät, joita käytetään vaatimukset täyttävien salkkuyritysten arvostamisessa;
i)
kuvaus siitä, miten vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan saama korvaus lasketaan;
j)
kuvaus kaikista asiaankuuluvista kustannuksista sekä niiden enimmäismääristä;
k)
vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston aikaisemman toiminnan tulokset, jos ne ovat saatavilla;
l)
liiketoiminnan tukipalvelut ja muut tukitoimet, joita vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja tarjoaa tai joita tämä on kolmansien osapuolten välityksellä järjestänyt ja joiden tarkoituksena on helpottaa niiden vaatimukset täyttävien salkkuyritysten kehitystä, kasvua tai muun toiminnan jatkumista, joihin vaatimukset täyttävä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunut rahasto sijoittaa tai, jos tällaisia palveluita tai toimia ei tarjota, selvitys syistä;
m)
kuvaus menettelyistä, joilla vaatimukset täyttävä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunut rahasto voi muuttaa sijoitusstrategiaansa tai -politiikkaansa tai molempia.
2. Kaiken 1 kohdassa tarkoitetun tiedon on oltava tasapuolista ja selkeää, eikä se saa olla harhaanjohtavaa. Tiedot on pidettävä ajan tasalla ja tarvittaessa tarkistettava säännöllisesti.
3. Jos vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajalta edellytetään esitteen julkaisemista arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä 4 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/71/EY (11) tai vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja koskevan kansallisen lainsäädännön nojalla, voidaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot antaa joko erikseen tai esitteen osana.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla määritellään tarkemmin
a)
tämän artiklan 1 kohdan c-f ja l alakohdassa tarkoitettujen tietojen sisältö;
b)
se, miten tämän artiklan 1 kohdan c-f ja l alakohdassa tarkoitetut tiedot esitetään yhdenmukaisella tavalla, jotta varmistetaan niiden mahdollisimman hyvä vertailtavuus.
LUKU III
VALVONTA JA HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ
15 artikla
1. Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien, jotka aikovat rahastojensa markkinoinnissa käyttää ”EuSEF”-nimitystä, on ilmoitettava tästä aikomuksestaan kotijäsenvaltionsa toimivaltaiselle viranomaiselle ja toimitettava seuraavat tiedot:
a)
niiden henkilöiden nimet, jotka tosiasiallisesti hoitavat vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen liiketoimintaa;
b)
niiden vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen nimet, joiden osakkeet tai osuudet ovat markkinoinnin kohteena, sekä niiden sijoitusstrategiat;
c)
tietoa järjestelyistä, joita on tehty luvussa II olevien vaatimusten täyttämiseksi;
d)
luettelo jäsenvaltioista, joissa vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja aikoo kutakin vaatimukset täyttävää yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunutta rahastoa markkinoida;
e)
luettelo jäsenvaltioista, joihin vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja on perustanut tai aikoo perustaa vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja.
2. Kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen saa rekisteröidä vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan vain, jos seuraavat ehdot täyttyvät:
a)
henkilöt, jotka tosiasiallisesti hoitavat vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston liiketoimintaa, ovat riittävän hyvämaineisia ja heillä on riittävästi kokemusta myös niistä sijoitusstrategioista, joita vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja käyttää;
b)
kaikki 1 kohdassa edellytetyt tiedot on toimitettu;
c)
edellä olevan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti ilmoitetut järjestelyt ovat luvussa II olevien vaatimusten täyttämisen kannalta sopivia;
d)
edellä olevan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti toimitettu luettelo osoittaa, että kaikki vaatimukset täyttävät yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot ovat sijoittautuneet tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdan mukaisesti.
3. Tämän artiklan mukainen rekisteröinti on voimassa koko unionin alueella, ja sen turvin vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajat voivat markkinoida rahastoja ”EuSEF”-nimityksellä kaikkialla unionissa.
16 artikla
Vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien on saatettava ajan tasalle kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle toimitetut tiedot, jos rahaston hoitajat aikovat markkinoida
a)
uutta vaatimukset täyttävää yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunutta rahastoa; tai
b)
olemassa olevaa vaatimukset täyttävää yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunutta rahastoa jäsenvaltiossa, jota ei ole mainittu 15 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetussa luettelossa.
17 artikla
1. Kun vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja on rekisteröity, uusi vaatimukset täyttävä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunut rahasto on lisätty, vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston sijoittautumista varten on lisätty uusi kotipaikka tai on lisätty sellainen uusi jäsenvaltio, jossa vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja aikoo markkinoida vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja, kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava tästä välittömästi 15 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetuille jäsenvaltioille sekä EAMV:lle.
2. Asetuksen 15 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun isäntäjäsenvaltion ei pidä kohdistaa 15 artiklan mukaisesti rekisteröityyn vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajaan mitään vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen markkinointiin liittyviä vaatimuksia tai hallinnollisia menettelyitä eikä vaatia markkinoinnilta minkäänlaista hyväksyntää ennen sen aloittamista.
3. Tämän artiklan yhtenäisen soveltamisen varmistamiseksi EAMV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia määritelläkseen tämän artiklan mukaisessa ilmoituksessa käytettävän muodon.
4. EAMV toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 16 päivänä helmikuuta 2014.
5. Siirretään komissiolle valta hyväksyä 3 kohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.
18 artikla
EAMV ylläpitää internetissä julkisesti saatavana olevaa keskitettyä tietokantaa, jossa luetellaan kaikki tämän asetuksen mukaisesti unionin alueella 15 artiklan mukaisesti rekisteröidyt vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajat ja kaikki vaatimukset täyttävät yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot, joita ne markkinoivat, sekä maat, joissa näitä rahastoja markkinoidaan.
19 artikla
1. Kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen valvoo tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten noudattamista.
2. Jos isäntäjäsenvaltion toimivaltaisella viranomaisella on selkeitä ja todistettavissa olevia syitä uskoa, että vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja rikkoo tätä asetusta sen alueella, sen on ilmoitettava tästä viipymättä kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jonka on toteutettava aiheelliset toimenpiteet.
3. Jos kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen toteuttamista toimenpiteistä huolimatta tai siksi, että kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen ei toimi kohtuullisen ajan kuluessa, vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja toimii edelleen tavalla, joka on selvästi ristiriidassa tämän asetuksen kanssa, isäntäjäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi tämän seurauksena ja ilmoitettuaan asiasta kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet sijoittajien suojelemiseksi, mukaan luettuna mahdollisuus estää vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajaa jatkamasta hoitamiensa vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen markkinointia isäntäjäsenvaltion alueella.
20 artikla
Toimivaltaisille viranomaisille on annettava kansallista lainsäädäntöä noudattaen kaikki valvonta- ja tutkintavaltuudet, jotka ovat tarpeen niille uskottujen tehtävien hoitamiseksi. Niille on annettava erityisesti seuraavat valtuudet:
a)
oikeus pyytää saada tutustua kaikkiin asiakirjoihin niiden muodosta riippumatta ja saada tai ottaa niistä jäljennös;
b)
oikeus pyytää vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajaa antamaan tietoja viivytyksettä;
c)
oikeus pyytää tietoja keneltä tahansa vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan tai vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston toimintaan liittyvältä henkilöltä;
d)
oikeus tehdä tarkastuksia yrityksen tiloissa ilmoittaen tai ilmoittamatta etukäteen;
e)
oikeus varmistaa asianmukaisilla toimenpiteillä, että vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja noudattaa edelleen tämän asetuksen vaatimuksia;
f)
oikeus antaa määräys, jolla varmistetaan, että yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja noudattaa tämän asetuksen vaatimuksia ja pidättäytyy tekemästä uudelleen mitään sellaista, joka voidaan katsoa tämän asetuksen rikkomiseksi.
21 artikla
1. Jäsenvaltioiden on annettava sääntöjä tämän asetuksen säännösten rikkomisesta määrättävistä seuraamuksista ja muista toimenpiteistä ja ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Säädettyjen hallinnollisten seuraamusten ja muiden toimenpiteiden on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 1 kohdassa tarkoitetuista säännöistä komissiolle ja EAMV:lle viimeistään 16 päivänä toukokuuta 2015. Niiden on ilmoitettava komissiolle ja EAMV:lle viipymättä kaikista kyseisten sääntöjen muutoksista.
22 artikla
1. Kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on suhteellisuusperiaatetta noudattaen ryhdyttävä 2 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin, jos vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja
a)
ei noudata sijoitussalkun koostumusta koskevia vaatimuksia ja rikkoo näin 5 artiklaa;
b)
markkinoi vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston osuuksia ja osakkeita muille kuin kelpoisuusehdot täyttäville sijoittajille ja rikkoo näin 6 artiklaa;
c)
käyttää ”EuSEF”-nimitystä, vaikkei sen kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen ole rekisteröinyt sitä 15 artiklan mukaisesti;
d)
käyttää ”EuSEF”-nimitystä markkinoidessaan rahastoja, jotka eivät ole sijoittautuneet 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdan mukaisesti;
e)
on saanut rekisteröinnin antamalla virheellisiä tietoja tai muutoin säännösten vastaisella tavalla ja rikkoo näin 15 artiklaa;
f)
ei toimi rehellisesti, oikeudenmukaisesti tai pätevästi, varovasti taikka huolellisesti harjoittaessaan liiketoimintaansa ja rikkoo näin 7 artiklan a alakohtaa;
g)
ei käytä asianmukaisia toimia ja menettelyitä estääkseen väärinkäytökset ja rikkoo näin 7 artiklan b alakohtaa;
h)
jättää toistuvasti noudattamatta vuosikertomusta koskevia 13 artiklan vaatimuksia;
i)
jättää toistuvasti noudattamatta tiedon antamista sijoittajille koskevaa 14 artiklan velvoitetta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on tarpeen mukaan
a)
toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kyseinen vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitaja noudattaa 5 ja 6 artiklan, 7 artiklan a ja b alakohdan sekä 13, 14 ja 15 artiklan vaatimuksia;
b)
kiellettävä vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajalta ”EuSEF”-nimityksen käyttö ja poistettava kyseinen rahaston hoitaja rekisteristä.
3. Kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on viipymättä tiedotettava 15 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti isäntäjäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja EAMV:lle vaatimukset täyttävän yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston hoitajan poistamisesta tämän artiklan 2 kohdan b alakohdassa mainitusta rekisteristä.
4. Oikeus markkinoida yhtä tai useampaa vaatimukset täyttävää yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunutta rahastoa ”EuSEF”-nimityksellä päättyy välittömästi siitä päivästä alkaen, jolloin toimivaltainen viranomainen on tehnyt 2 kohdan b alakohdassa mainitun päätöksen.
23 artikla
1. Toimivaltaiset viranomaiset ja EAMV tekevät yhteistyötä tässä asetuksessa säädettyjen tehtäviensä suorittamiseksi asetuksen (EU) N:o 1095/2010 mukaisesti.
2. Toimivaltaisten viranomaisten ja EAMV:n on vaihdettava keskenään kaikkia tietoja ja kaikkia asiakirjoja, jotka ovat niiden tässä asetuksessa säädettyjen tehtävien suorittamiseksi asetuksen (EU) N:o 1095/2010 mukaisesti ja erityisesti tähän asetukseen kohdistuvien rikkomusten tunnistamisen ja niihin puuttumisen kannalta tarpeen.
24 artikla
1. Kaikkia toimivaltaisten viranomaisten tai EAMV:n palveluksessa tällä hetkellä olevia tai aiemmin olleita henkilöitä sekä toimivaltaisten viranomaisten tai EAMV:n ohjaamia tilintarkastajia ja asiantuntijoita sitoo vaitiolovelvollisuus. Mitään näiden henkilöiden tehtäviään täyttäessään tietoonsa saamaa luottamuksellista tietoa ei saa paljastaa yhdellekään henkilölle eikä millekään viranomaiselle, paitsi sellaisessa tiivistetyssä tai kootussa muodossa, josta yksittäisiä vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajia tai vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja ei ole mahdollista tunnistaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rikoslainsäädännön soveltamisalaan kuuluvia tapauksia ja tässä asetuksessa säädettyjä menettelyitä.
2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia tai EAMV:tä ei saa estää vaihtamasta tietoja tämän asetuksen tai muun vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajia tai vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja koskevan unionin lainsäädännön nojalla.
3. Toimivaltaiset viranomaiset tai EAMV voivat käyttää 2 kohdan mukaisesti saamiaan luottamuksellisia tietoja ainoastaan tehtäviensä suorituksessa sekä hallinnollisia ja oikeudellisia menettelyjä varten.
25 artikla
Jos jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä vallitsee erimielisyys jonkin toimivaltaisen viranomaisen arvioinnista, toiminnasta tai laiminlyönnistä aloilla, joilla tässä asetuksessa edellytetään yhteistyötä tai koordinointia useamman kuin yhden jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten välillä, toimivaltaiset viranomaiset voivat siirtää asian käsittelyn EAMV:lle, joka voi toimia sille asetuksen (EU) N:o 1095/2010 19 artiklan nojalla annettujen valtuuksien mukaisesti, siltä osin kuin erimielisyys ei liity tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohtaan tai 1 kohdan d alakohdan i alakohtaan.
LUKU IV
SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
26 artikla
1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
2. Siirretään 3 artiklan 2 kohdassa, 9 artiklan 5 kohdassa, 10 artiklan 2 kohdassa ja 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle neljäksi vuodeksi 15 päivästä toukokuuta 2013. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen neljän vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 2 kohdassa, 9 artiklan 5 kohdassa, 10 artiklan 2 kohdassa ja 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevan 3 artiklan 2 kohdan, 9 artiklan 5 kohdan, 10 artiklan 2 kohdan ja 14 artiklan 4 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kolmella kuukaudella.
27 artikla
1. Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen 2 kohdan mukaisesti. Uudelleentarkasteluun sisältyy yleinen selvitys tämän asetuksen sääntöjen toimivuudesta ja niiden soveltamisesta saaduista kokemuksista, mukaan luettuina
a)
se, miten paljon vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajat ovat käyttäneet ”EuSEF”-nimitystä joko omassa maassaan tai muissa jäsenvaltioissa;
b)
vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen tekemien sijoitusten maantieteellinen ja alakohtainen jakautuminen;
c)
edellä 14 artiklassa tarkoitettujen tiedonantovaatimusten tarkoituksenmukaisuus ja erityisesti se, ovatko tiedot riittäviä, jotta sijoittajat voivat tehdä perustellun sijoituspäätöksen;
d)
se, miten vaatimukset täyttävät yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot ovat käyttäneet erilaisia vaatimukset täyttäviä sijoituksia ja miten tämä on vaikuttanut yhteiskunnallisten yritysten kehittymiseen eri puolilla unionia;
e)
mahdollisuus ottaa käyttöön unionin tason merkki yhteiskunnallisia yrityksiä varten;
f)
mahdollisuus sallia kolmansiin maihin sijoittautuneiden yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen käyttää ”EuSEF”-nimitystä ottaen huomioon kokemukset, jotka on saatu sovellettaessa komission suositusta toimenpiteistä, joilla kannustetaan EU:n ulkopuolisia maita soveltamaan hyvän hallintotavan vähimmäisvaatimuksia verotusalalla;
g)
vaatimukset täyttävien salkkuyritysten tunnistamiskriteerien käytännön soveltaminen, tämän vaikutus yhteiskunnallisten yritysten kehittymiseen eri puolilla unionia ja yritysten myönteinen yhteiskunnallinen vaikutus;
h)
analyysi 10 artiklassa tarkoitetuista, vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajien täytäntöönpanemista menettelyistä vaatimukset täyttävien salkkuyritysten myönteisten yhteiskunnallisten vaikutusten arvioimiseksi ja arvio siitä, olisiko mahdollista ottaa käyttöön yhdenmukaiset vaatimukset yhteiskunnallisen vaikutuksen arviointia varten unionin tasolla tavalla, joka on yhdenmukainen unionin sosiaalipolitiikan kanssa;
i)
mahdollisuus laajentaa vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen markkinointia vähittäissijoittajiin;
j)
se, onko vaatimukset täyttävät yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot aiheellista sisällyttää direktiivin 2009/65/EY mukaisiin sijoituskelpoisiin kohteisiin;
k)
se, onko tätä asetusta aiheellista täydentää säilytysyhteisöjärjestelmällä;
l)
tutkimus mahdollisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen veroesteistä ja arvio mahdollisista veroeduista, joilla kannustettaisiin yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen unionissa;
m)
arviointi esteistä, jotka ovat saattaneet estää sijoittamasta ”EuSEF”-nimitystä käyttäviin rahastoihin, mukaan luettuna muun vakavaraisuutta koskevan unionin lainsäädännön vaikutus yhteisösijoittajiin.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu uudelleentarkastelu toteutetaan
a)
viimeistään 22 päivänä heinäkuuta 2017 a-e ja g-m alakohdan osalta ja
b)
viimeistään 22 päivänä heinäkuuta 2015 f alakohdan osalta.
3. Komissio toimittaa 1 kohdassa tarkoitetun uudelleentarkastelun jälkeen ja EAMV:tä kuultuaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, johon kuuluu tarvittaessa säädösehdotus.
28 artikla
1. Komissio aloittaa 22 päivään heinäkuuta 2017 mennessä uudelleentarkastelun, joka koskee tämän asetuksen ja muiden yhteissijoitusyrityksiin ja niiden hoitajiin sovellettavien, erityisesti direktiivissä 2011/61/EU säädettyjen sääntöjen vuorovaikutusta. Uudelleentarkastelussa käsitellään tämän asetuksen soveltamisalaa. Siinä on kerättävä tietoa sen arvioimiseksi, onko soveltamisalaa tarpeen laajentaa siten, että sellaisia yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja hallinnoivat hoitajat, joiden sijoituskohteiden yhteisarvo ylittää 2 artiklan 1 kohdassa säädetyn kynnysarvon, voivat toimia vaatimukset täyttävien yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen hoitajina tämän asetuksen mukaisesti.
2. Komissio toimittaa 1 kohdassa tarkoitetun uudelleentarkastelun jälkeen ja EAMV:tä kuultuaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, johon kuuluu tarvittaessa säädösehdotus.
29 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 22 päivästä heinäkuuta 2013, lukuun ottamatta 3 artiklan 2 kohtaa, 9 artiklan 5 kohtaa, 10 artiklan 2 kohtaa ja 14 artiklan 4 kohtaa, joita sovelletaan 15 päivästä toukokuuta 2013.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 17 päivänä huhtikuuta 2013.