NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 596/2014
ze dne 16. dubna 2014
o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Skutečný vnitřní trh s finančními službami je rozhodující pro hospodářský růst a vytváření pracovních míst v Unii.
(2)
Integrovaný, účinný a transparentní finanční trh vyžaduje integritu. Řádné fungování trhů s cennými papíry a důvěra veřejnosti v trhy jsou nezbytnými předpoklady hospodářského růstu a blahobytu. Zneužívání trhu narušuje integritu finančních trhů a důvěru veřejnosti v cenné papíry a deriváty.
(3)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES (4) doplnila a aktualizovala právní rámec Unie na ochranu integrity trhu. Nicméně vzhledem k tomu, že od vstupu uvedené směrnice v platnost došlo k vývoji v oblasti legislativy, trhu a technologií, který vedl k významným proměnám podoby finančních trhů, by tato směrnice měla být nyní nahrazena. Nový legislativní nástroj je také třeba k zajištění jednotných pravidel a přehlednosti klíčových pojmů a jednotných předpisů v souladu se závěry zprávy ze dne 25. února 2009 vypracované skupinou na vysoké úrovni pro finanční dohled v EU, které předsedá Jacques de Larosière (dále jen „de Larosièrova skupina“).
(4)
Je třeba vytvořit jednotnější a pevnější rámec, který zachová integritu trhu, zabrání případným regulatorním arbitrážím, zajistí odpovědnost při pokusech o manipulaci a zvýší právní jistotu a zjednoduší regulaci pro účastníky trhu. Toto nařízení má za cíl přispět rozhodujícím způsobem k řádnému fungování vnitřního trhu, a mělo by proto vycházet z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, jak je vykládáno jednotně v judikatuře Soudního dvora Evropské unie.
(5)
S cílem odstranit zbývající překážky obchodování a závažná narušení hospodářské soutěže mající za následek rozdílnost práva členských států a zamezit vznikání případných dalších překážek obchodování a závažných narušení hospodářské soutěže je nezbytné přijmout nařízení, kterým se stanoví jednotnější výklad právní úpravy Unie týkající se zneužívání trhu, jenž jasněji vymezuje pravidla, která budou platit ve všech členských státech. Vezmou-li na sebe požadavky týkající se zneužívání trhu formu nařízení, mělo by být zajištěno, že tyto požadavky jsou přímo uplatnitelné. Tím by měly být zajištěny jednotné podmínky, neboť se zamezí vzniku rozdílných vnitrostátních požadavků vlivem provedení směrnice. Toto nařízení bude vyžadovat, aby se všechny osoby v celé Unii řídily stejnými pravidly. Rovněž sníží složitost regulačních pravidel a náklady firem na jejich plnění, a to především pro podniky působící v přeshraničním styku, a přispěje k zamezení narušení hospodářské soutěže.
(6)
Komise ve svém sdělení ze dne 25. června 2008„Small Business Act pro Evropu“ vyzývá Unii a její členské státy, aby navrhovaly pravidla s cílem snížit administrativní zátěž, přijímaly právní předpisy pro potřeby emitentů na trzích malých a středních podniků a usnadnily přístup těchto emitentů k financování. Řada ustanovení směrnice 2003/6/ES ukládá emitentům, zejména těm, jejichž finanční nástroje jsou přijaty k obchodování na trzích pro růst malých a středních podniků, administrativní zátěž, která by měla být snížena.
(7)
Zneužívání trhu je pojem, který zahrnuje protiprávní jednání na finančních trzích, a pro účely tohoto nařízení je třeba jej chápat tak, že sestává z obchodování zasvěcené osoby, nedovoleného zpřístupnění vnitřní informace a manipulace s trhem. Takové jednání snižuje úplnou a řádnou průhlednost trhu, která je předpokladem pro operace všech hospodářských subjektů na integrovaných finančních trzích.
(8)
Oblast působnosti směrnice 2003/6/ES se zaměřila na finanční nástroje, které byly přijaty k obchodování na regulovaném trhu nebo pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování na těchto trzích. V posledních letech se nicméně stále více finančních nástrojů obchodovalo v mnohostranných obchodních systémech. Existují i finanční nástroje, které se obchodují pouze na jiných typech organizovaných obchodních systémů nebo formou OTC. Působnost tohoto nařízení by proto měla zahrnovat všechny finanční nástroje obchodované na regulovaném trhu v mnohostranných obchodních systémech nebo a na jakékoliv jiné jednání nebo činnosti, které mohou mít vliv na takové finanční nástroje, bez ohledu na to, zda probíhají v obchodním systému či nikoli. V případě určitých typů mnohostranných obchodních systémů, které podobně jako regulované trhy pomáhají společnostem získávat finanční prostředky pro vlastní kapitál, platí zákaz zneužívání trhu rovněž v případě, kdy byla podána žádost o přijetí k obchodování na takovém trhu. Oblast působnosti tohoto nařízení by měla proto zahrnovat finanční nástroje, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování v mnohostranném obchodním systému. To by mělo zlepšit ochranu investorů, zachovat integritu trhů a zajistit, aby byla zneužívání trhu s těmito nástroji jednoznačně zakázána.
(9)
Pro účely transparentnosti by organizátoři regulovaného trhu, mnohostranného obchodního systému či organizovaného obchodního systému měli neprodleně oznamovat svým příslušným orgánů údaje o svých finančních nástrojích, které přijali k obchodování, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování nebo které jsou obchodovány v jejich obchodním systému. Pokud již nástroj není přijat k obchodování, mělo by být podáno druhé oznámení. Tyto povinnosti by se měly vztahovat rovněž na finanční nástroje, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování v jejich obchodním systému, a finanční nástroje, které byly přijaty k obchodování před vstupem tohoto nařízení v platnost. Toto oznámení by mělo být příslušnými orgány podáno Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) a ESMA by měl zveřejňovat seznam všech těchto oznámených finančních nástrojů. Toto nařízení se vztahuje na tyto finanční nástroje bez ohledu na to, zda jsou uvedeny na seznamu, který zveřejňuje orgán ESMA.
(10)
Je možné, že některé finanční nástroje, které nejsou obchodovány v obchodním systému, jsou používány ke zneužívání trhu. To platí i pro finanční nástroje, jejichž cena nebo hodnota závisí na finančních nástrojích obchodovaných v obchodním systému nebo jejichž cena nebo hodnota má vliv na tyto nástroje, a rovněž pro finanční nástroje, jejichž obchodování má vliv na cenu nebo hodnotu jiných finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému. Příkladem použití těchto nástrojů ke zneužívání trhu mohou být vnitřní informace týkající se určité akcie nebo obligace, které mohou být použity k nákupu derivátu této akcie nebo obligace, nebo index hodnoty závisející na této akcii nebo obligaci. Je-li určitý finanční nástroj používán jako referenční cena, může být derivát obchodovaný formou OTC použit k tomu, aby měl výhodu z manipulovaných cen, nebo k manipulaci ceny finančního nástroje obchodovaného v obchodním systému. Dalším příkladem je plánované vydání balíku cenných papírů, na něž se sice nevztahuje toto nařízení, avšak obchodování s těmito cennými papíry by mohlo ovlivnit cenu nebo hodnotu stávajících kotovaných cenných papírů, na něž se toto nařízení vztahuje. Toto nařízení se rovněž vztahuje na situaci, kdy cena nebo hodnota nástroje obchodovaného v obchodním systému závisí na nástroji obchodovaném formou OTC. Stejný princip by měl platit pro spotové komoditní smlouvy, jejichž cena je založena na ceně derivátu, a na nákupu spotových komoditních smluv, vůči nimž jsou finanční nástroje referencovány.
(11)
Obchodování s cennými papíry nebo souvisejícími nástroji za účelem stabilizace cenných papírů nebo obchodování s vlastními akciemi v rámci programů zpětného odkupu mohou být z ekonomických důvodů legitimní, a za určitých okolností by tedy měly být vyloučeny ze zákazů týkajících se zneužívání trhu, pokud jsou tyto činnosti prováděny s nezbytnou transparentností a jsou zveřejňovány informace týkající se stabilizace nebo programu zpětného odkupu.
(12)
Obchodování s vlastními akciemi v rámci programů zpětného odkupu a stabilizace finančního nástroje, na které by se nevztahovala výjimka podle tohoto nařízení, by neměly být samy o sobě považovány za zneužívání trhu.
(13)
Členské státy, členové Evropského systému centrálních bank (ESCB), ministerstva a jiné orgány a subjekty zvláštního určení jednoho či více členských států a Unie a některé další veřejné orgány nebo osoby jednající jejich jménem by neměly být omezovány v provádění měnové politiky, politiky směnných kurzů nebo správy veřejného dluhu, pokud jsou příslušné činnosti prováděny ve veřejném zájmu a výhradně za účelem provádění těchto politik. Rovněž by neměly obchody, pokyny nebo jednání Unie, subjektu zvláštního určení jednoho nebo několika členských států, Evropská investiční banka, Evropský nástroj finanční stability, Evropský mechanismus stability nebo mezinárodní finanční instituce zřízené dvěma nebo více členskými stát, být omezovány při mobilizování financování a poskytování finanční pomoci ve prospěch svých členů. Takové výjimky z oblasti působnosti tohoto nařízení může být v souladu s tímto nařízením rozšířeno na některé veřejné orgány pověřené správou veřejného dluhu nebo do správy veřejného dluhu zasahující a na centrální banky třetích zemí. Tyto výjimky pro měnovou politiku, politiku směnných kurzů a správu veřejného dluhu by se současně neměly vztahovat na případy, kdy tyto orgány uskutečňují obchody, pokyny nebo jednání, jež nemají za účel provádění těchto politik, nebo pokud osoby pracující v těchto orgánech uskutečňují obchody, pokyny nebo jednání svým jménem.
(14)
Racionálně uvažující investoři opírají svá investiční rozhodnutí o informace, které již mají k dispozici, to znamená, o informace dostupné ex ante. Proto by otázka, zda by při investičním rozhodování racionální investor pravděpodobně vzal v úvahu konkrétní informaci, měla být hodnocena na základě informací dostupných ex ante. Takové hodnocení musí vzít v potaz předpokládaný dopad informací v kontextu všech souvisejících činností emitenta jako celku, spolehlivost zdroje informací a jiné tržní proměnné, které mohou mít vliv na finanční nástroje, související spotové komoditní smlouvy a za určitých okolností dražené produkty odvozené od povolenek na emise.
(15)
Informace dostupné ex post se mohou použít k ověření předpokladu, že informace dostupné ex ante byly citlivé na cenu, ale neměly by se použít ke stíhání osob, které došly k přiměřeným závěrům na základě ex ante informací, které měly k dispozici.
(16)
Pokud se vnitřní informace týkají procesu, který probíhá ve více fázích, může každá z těchto fází stejně jako celý proces představovat vnitřní informace. Dílčím krokem v dlouhodobém procesu může sám o sobě být souhrn okolností nebo událost, které nastaly nebo u nichž lze na základě celkového posouzení faktorů existujících v dané době realisticky předpokládat, že nastanou. Tento pojem by však neměl být chápan tak, že je nutné brát v potaz velikost dopadu tohoto souhrnu okolností nebo této události na ceny daných finančních nástrojů. Dílčí krok by měl být považován za vnitřní informaci, pokud sám o sobě splňuje kritéria stanovená tímto nařízením pro vnitřní informace.
(17)
Informace týkající se určité události nebo souhrnu okolností, které jsou dílčím krokem v dlouhodobém procesu, se mohou týkat například stavu smluvních jednání, podmínek, na kterých se strany prozatímně dohodnou v rámci smluvních jednání, možnosti umisťování finančních nástrojů, podmínek, za kterých budou finanční nástroje uváděny na trh, prozatímních podmínek umisťování finančních nástrojů nebo, úvah o zahrnutí finančního nástroje hlavního indexu nebo odstranění finančního nástroje z takového indexu.
(18)
Právní jistota účastníků trhu by se měla zvýšit díky užšímu vymezení dvou prvků, jež jsou zásadní pro definici vnitřní informace, a sice přesné povahy takové informace a významu jejího možného dopadu na ceny finančních nástrojů, souvisejících spotových komoditních smluv a dražených produktů odvozených od povolenek na emise. V případě derivátů, které jsou velkoobchodními energetickými produkty, by se mělo jako na vnitřní informace nahlížet zejména na informace, jejichž zveřejnění se vyžaduje v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1227/2011 (5).
(19)
Toto nařízení nemá za cíl zakázat diskuse obecného charakteru o obchodním a tržním vývoji mezi zúčastněnými stranami a managementem týkající se emitenta. Tyto vztahy mají zásadní význam pro efektivní fungování trhů a neměly by být tímto nařízením zakázány.
(20)
Spotové trhy a odvozené trhy s deriváty jsou vysoce propojené a globální a ke zneužívání trhu může docházet napříč všemi trhy i napříč hranicemi států, což může způsobit značná systémová rizika. To platí jak pro obchodování zasvěcené osoby, tak pro manipulaci s trhem. Vnitřní informace ze spotových trhů mohou zejména přinést prospěch osobám obchodujícím na finančním trhu. Důvěrná informace ve vztahu ke komoditním derivátům by měla být vymezena jako informace, která odpovídá obecné definici vnitřní informace ve vztahu k finančním trhům a která musí být uveřejněna v souladu s ustanoveními právních předpisů na unijní nebo vnitrostátní úrovni, tržních pravidel, smluv nebo zvyklostí na příslušném trhu s komoditními deriváty nebo spotovém trhu. Významné příklady těchto pravidel obsahuje nařízení (EU) č. 1227/2011 pro energetické trhy a databáze JODI pro ropu. Tyto informace mohou sloužit jako základ pro rozhodnutí účastníků trhu investovat do komoditních derivátů nebo uzavřít související spotové komoditní smlouvy, a měly by proto představovat vnitřní informace, které musí být uveřejněny, pokud by mohly mít významný dopad na ceny těchto derivátů nebo související spotové komoditní smlouvy.
Kromě toho se mohou manipulativní strategie vyskytovat i napříč spotovými trhy a trhy s deriváty. Obchodování s finančními nástroji včetně komoditních derivátů, lze využít k manipulaci se souvisejícími spotovými komoditními smlouvami a spotové komoditní smlouvy lze využít k manipulaci se souvisejícími finančními nástroji. Zákaz manipulace s trhem by měl tyto spojitosti zachytit. Není však vhodné ani možné rozšířit působnost tohoto nařízení na jednání, které se netýká finančních nástrojů, například na obchodování se spotovými komoditními smlouvami, které má vliv pouze na spotovém trhu. V konkrétním případě velkoobchodních energetických produktů by příslušné orgány měly brát v úvahu specifický charakter definic nařízení (EU) č. 1227/2011, když budou uplatňovat definice vnitřní informace, obchodování zasvěcené osoby a manipulace s trhem podle tohoto nařízení na finanční nástroje týkající se velkoobchodních energetických produktů.
(21)
Podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (6) mají Komise, členské státy a jiné úředně stanovené subjekty odpovědnost mimo jiné za technická hlediska vydávání povolenek na emise, jejich bezplatné přidělování způsobilým průmyslovým odvětvím a novým účastníkům trhu a obecně za rozvoj a provádění rámcové politiky Unie v oblasti klimatu, což jsou aspekty, které jsou základem poskytování povolenek na emise pro subjekty splňující podmínky systému EU pro obchodování s emisemi. Při plnění těchto úkolů mohou mít tyto veřejné subjekty mimo jiné přístup k cenově citlivým neveřejným informacím a podle směrnice 2003/87/ES mohou být nuceny vykonávat určité tržní operace týkající se povolenek na emise. V důsledku klasifikace povolenek na emise jako finančních nástrojů v rámci revize směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (7), budou tyto nástroje rovněž spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení.
Protože Komise, členské státy a jiné úředně stanovené subjekty musí být schopny rozvíjet a provádět politiku Unie v oblasti klimatu, měly by být činnosti těchto veřejných orgánů týkající se povolenek na emise, pokud jsou prováděny výlučně ve veřejném zájmu a výslovně s cílem provádět tuto politiku, vyňaty z působnosti tohoto nařízení. Tato výjimka by neměla mít negativní dopad na celkovou transparentnost trhu, neboť tyto veřejné orgány mají zákonnou povinnost vykonávat svou činnost způsobem, který zaručuje řádné, spravedlivé a nediskriminační zveřejňování nových rozhodnutí, vývoje a údajů, které jsou cenově citlivé, a přístup k nim. Záruky spravedlivého a nediskriminačního zveřejňování specifických cenově citlivých informací, které jsou v držení veřejných orgánů, jsou také dány směrnicí 2003/87/ES a prováděcími opatřeními přijatými na jejím základě. Výjimka pro veřejné orgány při plnění cílů politiky Unie v oblasti klimatu by se zároveň neměla vztahovat na případy, kdy se tyto veřejné orgány účastní činností nebo obchodů, které neprobíhají v rámci plnění cílů politiky Unie v oblasti klimatu, nebo kdy se osoby pracující pro tyto orgány účastní takových činností na vlastní odpovědnost.
(22)
V souladu s článkem 43 Smlouvy o fungování EU a za účelem provádění mezinárodních smluv uzavřených na základě Smlouvy o fungování EU Komise, členské státy a ostatní úředně určené orgány mimo jiné odpovídají za provádění společné zemědělské politiky a společné rybářské politiky. Při výkonu těchto povinností provádějí tyto veřejné orgány činnosti a přijímají opatření k řízení zemědělských trhů a rybolovu, včetně veřejných intervencí, uvalení dodatečných dovozních cel nebo jejich zrušení. S ohledem na oblast působnosti tohoto nařízení, jehož některá ustanovení se rovněž vztahují na spotové komoditní smlouvy, které mají nebo pravděpodobně budou mít vliv na finanční nástroje a na finanční nástroje, jejichž hodnota závisí na hodnotě spotových komoditních smluv a které mají nebo pravděpodobně budou mít vliv na spotové komoditní smlouvy, je nezbytné zajistit, aby nebyla omezena činnost Komise, členských států a ostatních úředně určených orgánů, pokud jde o provádění společné zemědělské politiky a společné rybářské politiky. Aby byla zachována schopnost Komise, členských států a jiných úředně stanovených subjektů vyvíjet a provádět společnou zemědělskou politiku a společnou rybářskou politiku, měly by být jejich činnosti, pokud jsou prováděny výlučně ve veřejném zájmu a výslovně s cílem provádět tuto politiku, vyňaty z působnosti tohoto nařízení. Tato výjimka by neměla mít negativní dopad na celkovou transparentnost trhu, neboť tyto veřejné orgány mají zákonnou povinnost vykonávat svou činnost způsobem, který zaručuje řádné, spravedlivé a nediskriminační zveřejňování nových rozhodnutí, vývoje a údajů, které jsou cenově citlivé, a přístup k nim. Výjimka pro veřejné orgány při plnění cílů společné zemědělské politiky a společné rybářské politiky by se zároveň neměla vztahovat na případy, kdy se tyto veřejné orgány účastní činností nebo obchodů, které neprobíhají v rámci plnění cílů těchto společné zemědělské politiky a společné rybářské politiky, nebo kdy se osoby pracující pro tyto orgány účastní takových činností na vlastní účet.
(23)
Podstatným rysem obchodování zasvěcené osoby je získání nespravedlivé výhody na základě vnitřní informace na úkor třetích stran, které tyto informace nemají, čímž je narušena integrita finančních trhů a důvěra investorů. Zákaz obchodování zasvěcené osoby by měl proto platit tehdy, získá-li osoba, která má k dispozici vnitřní informaci, díky této informaci nespravedlivou výhodu tím, že v souladu s touto informací provede tržní transakce tím, že nabude nebo zcizí finanční nástroj, pokusí se takový nástroj nabýt nebo zcizit, zruší či změní nebo se pokusí zrušit či změnit pokyn k nabytí nebo zcizení takového finančního nástroje, a to přímo nebo nepřímo na vlastní účet nebo na účet třetí strany. Použití vnitřní informace může rovněž spočívat v obchodování s povolenkami na emise a jejich deriváty a v podávání nabídek na dražbách povolenek na emise nebo od nich odvozených dražených produktů, které má daná osoba v držení podle nařízení Komise (EU) č. 1031/2010 (8).
(24)
Pokud právnická nebo fyzická osoba, která disponuje vnitřní informací, nabude nebo zcizí finanční nástroje, k nimž se tato informace vztahuje, nebo se pokusí tyto nástroje nabýt nebo zcizit, a to přímo nebo nepřímo na svůj vlastní účet nebo na účet třetí strany, je třeba se domnívat, že tato osoba tuto informaci použila. Touto domněnkou není dotčena právo na obhajobu. Otázku, zda určitá osoba porušila zákaz obchodování zasvěcené osoby nebo se pokusila provádět obchodování zasvěcené osoby, je třeba analyzovat s ohledem na účel tohoto nařízení, kterým je ochrana integrity finančního trhu a posílení důvěry investorů, k čemuž je nutná záruka, že investoři budou postaveni na stejnou úroveň a chráněni před zneužíváním vnitřních informací.
(25)
Pokyny zadané dříve, než má daná osoba vnitřní informací k dispozici, by neměly být považovány za obchodování zasvěcené osoby. Avšak jakmile tato osoba začne mít vnitřní informaci k dispozici, je třeba se domnívat, že jakákoli následná změna ve vztahu k této informaci v pokynech zadaných před tím, než ji začala mít k dispozici, včetně zrušení nebo změny pokynu nebo pokusu o jeho zrušení nebo změnu, jsou považovány za obchodování zasvěcené osoby. Tato domněnka by mohla být nicméně vyvrácena, pokud daná osoba prokáže, že vnitřní informaci při provádění obchodu nepoužila.
(26)
Používání vnitřních informací může spočívat v nabytí nebo zcizení finančního nástroje nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise, ve zrušení či změně pokynu nebo v pokusu o nabytí nebo zcizení se finančního nástroje nebo o zrušení či změnu pokynu ze strany osoby, která ví nebo by měla vědět, že informace je vnitřní. V tomto ohledu by příslušné orgány měly posoudit, co by běžná a rozumná osoba za daných okolností věděla nebo měla vědět.
(27)
Toto nařízení by mělo být vykládáno způsobem slučitelným s opatřeními členských států na ochranu zájmů držitelů převoditelných cenných papírů spojených s hlasovacími právy ve společnosti (nebo které mohou být spojeny s takovými právy v důsledku výkonu práv nebo konverze), je-li společnost předmětem veřejné nabídky na převzetí nebo jakékoli jiné navrhované změny kontroly. Toto nařízení by zejména mělo být vykládáno způsobem slučitelným s právními a správními předpisy přijatými v souvislosti s nabídkami na převzetí, obchody za účelem fúze a jinými obchody majícími vliv na vlastnictví společností nebo kontrolu nad společnostmi, které jsou regulovány orgány dohledu jmenovanými členskými státy podle článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES (9).
(28)
Výzkum a odhady vycházející z veřejně dostupných údajů by neměly být považovány samy o sobě za vnitřní informace, a pouhá skutečnost, že obchod je proveden na základě výzkumů nebo odhadů, by proto neměla být považována za používání vnitřní informace. Příkladem, kdy může tato informace představovat vnitřní informaci, je situace, kdy trh běžně očekává zveřejnění nebo rozšíření informace a kdy toto zveřejnění nebo rozšíření přispívá k procesu utváření cen finančních nástrojů nebo tato informace poskytuje názory uznávaného tržního komentátora nebo instituce, kteří mohou ovlivňovat ceny souvisejících finančních nástrojů. Za účelem zjištění, zda by obchodovaly na základě vnitřní informace, proto musí tržní subjekty zvažovat, v jakém rozsahu jsou informace neveřejné a jaký by mohly mít vliv na finanční nástroje, pokud by byly tyto nástroje obchodovány před jejich zveřejněním nebo rozšířením.
(29)
Aby nebyly neúmyslně zakázány legitimní formy finanční činnosti, zejména pokud nevedou k zneužívání trhu, je nezbytné uznat určité legitimní jednání. To může například zahrnovat uznání úlohy tvůrců trhu, pokud legitimně poskytují tržní likviditu.
(30)
Pouhá skutečnost, že tvůrci trhu nebo osoby oprávněné vystupovat jako protistrany se omezí jen na provozování vlastní povolené obchodní činnosti spočívající v nákupu nebo prodeji finančních nástrojů nebo že osoby oprávněné provádět pokyny jménem třetích stran s vnitřními informacemi se omezí na svědomité vykonání, rušení nebo změnu pokynu, by neměla být považována za používání těchto vnitřních informací. Ustanovení na ochranu tvůrců trhu stanovené v tomto nařízení, orgány oprávněné jednat jako protistrany nebo osoby oprávněné vykonávat pokyny jménem třetích stran s vnitřními informacemi se nevztahují na činnosti jednoznačné zakázané tímto nařízením, včetně praxe známé jako „front-running“. Situace, kdy právnické osoby přijaly veškerá přiměřená opatření k zamezení zneužívání trhu, avšak zneužití se dopustily fyzické osoby jménem právnické osoby v rámci svého zaměstnání, by neměla být považována za zneužití trhu právnickou osobou. Jiným příkladem situace, který by neměla být považována za využití vnitřní informace, jsou obchody prováděné na základě předchozího závazku. Pouhý přístup k vnitřním informacím o jiné společnosti a jejich použití v souvislosti s veřejnou nabídkou na převzetí s cílem získat kontrolu nad touto společností nebo v souvislosti s návrhem na fúzi s touto společností by nemělo být považováno za obchodování zasvěcené osoby.
(31)
Vzhledem k tomu, že nabytí nebo zcizení finančních nástrojů nutně zahrnuje předchozí rozhodnutí o nabytí nebo zcizení přijaté osobou, která provádí některý z těchto obchodů, pouhé nabytí nebo zcizení by nemělo být považováno za použití vnitřní informace. Jednání na základě vlastních obchodních plánů a strategií by nemělo být považováno za používání vnitřní informace. Žádná z těchto osob, ani právnická ani fyzická osoba, by neměly být chráněny z důvodu své profesní funkce; tyto osoby by měly být chráněny, pouze pokud jednají vhodným způsobem a dodržují normy své profese a ustanovení tohoto nařízení, zejména pokud jde o ochranu integrity trhu a investorů. Pokud příslušný orgán zjistí, že důvod k provedení těchto obchodů nebo pokynů nebo jednání nebyl legitimní nebo že daná osoba použila vnitřní informaci, může se mít za to, že došlo k porušení.
(32)
Sondováním trhu se rozumí interakce mezi osobou prodávající finanční nástroje a jedním nebo více potenciálními investory před oznámením obchodu s cílem zjistit zájem potenciálních investorů o případný obchod a jeho cenu, velikost a strukturu. Sondování trhu by mohlo zahrnovat původní nebo sekundární nabídku příslušných cenných papírů a je odlišné od běžného obchodování. Jedná se o vysoce cenný nástroj ke zjišťování názorů potenciálních investorů, rozšíření dialogu s akcionáři, zajištění hladkého průběhu obchodů a sladění názorů emitentů, stávajících akcionářů a potenciálních nových investorů. Mohou být zvláště přínosné v situaci, kdy trhy nemají důvěru, nebo pokud chybí příslušné srovnávací kritérium, nebo pokud na trzích dochází ke kolísání. Schopnost provádět sondování trhu je důležitá pro řádné fungování finančních trhů a sondování trhu by samo o sobě nemělo být považováno za zneužívání trhu.
(33)
Příklady sondování trhu zahrnují situace, v nichž podnik na straně prodeje vede diskuse s emitentem o možném obchodu a rozhodl se zjistit zájem potenciálních investorů s cílem stanovit podmínky obchodu; pokud má emitent v úmyslu oznámit emisi dluhu nebo akcií a podnik na straně prodeje kontaktuje hlavní investory a s ohledem na úplné podmínky obchodu s cílem získat finanční závazek účasti na obchodu; nebo pokud prodávající strana hodlá prodat velký objem cenných papírů jménem určitého investora a snaží se zjistit potenciální zájem o tyto cenné papíry mezi ostatními potenciálními investory.
(34)
Provádění sondování trhu může vyžadovat, aby byly potenciálním investorům poskytnuty vnitřní informace. Potenciální finanční zisk z obchodování na základě vnitřní informace předané v rámci sondování trhu existuje obecně pouze tehdy, existuje-li trh s finančním nástrojem, který je předmětem sondování trhu, nebo se souvisejícím finančním nástrojem. Vzhledem k načasování těchto diskusí je možné, že vnitřní informace mohou být potenciálním investorům poskytnuty v průběhu sondování trhu poté, co byl finanční nástroj přijat k obchodování na regulovaném trhu nebo obchodován formou mnohostranných obchodních systémů nebo organizovaných obchodních systémů. Před tím, než se zapojí do sondování trhu, by účastníci trhu měli posoudit, zda sondování trhu bude zahrnovat poskytnutí vnitřní informace.
(35)
Vnitřní informace jsou považovány za oprávněně poskytnuté, pokud jsou poskytnuty v rámci běžného výkonu zaměstnání, profese nebo funkce určité osoby. Pokud sondování trhu zahrnuje zpřístupnění vnitřní informace, bude se mít za to, že účastník trhu zpřístupňující vnitřní informaci jedná v rámci svého běžného pracovněprávního vztahu, profese nebo povinnosti, pokud v době zpřístupnění informace dotyčnou osobu informuje, že jí poskytl vnitřní informaci, a získal její souhlas; že je jeho obchodování a jednání na základě této informace omezeno ustanoveními tohoto nařízení; že musí být učiněny přiměřené kroky na ochranu důvěrnosti informace; a že musí informovat účastníka trhu, který poskytuje informaci, o totožnosti všech fyzických a právnických osob, jimž je informace poskytnuta v průběhu přípravy reakce na sondování trhu. Účastník trhu, který poskytuje vnitřní informaci, by měl rovněž dodržovat povinnosti, které podrobně stanoví regulační technické normy, pokud jde o uchovávání záznamů o poskytnuté informaci. Na účastníky trhu, kteří nedodržují při provádění sondování trhu toto nařízení, by se neměla použít domněnka, že nedovoleně zpřístupnili vnitřní informaci, avšak neměli by mít možnost využít výjimky poskytnuté těm, kteří toto nařízení dodržují. Otázka, zda se účastníci dopustili porušení zákazu nedovoleného zpřístupnění vnitřní informace, by měla být posouzena s ohledem na veškerá příslušná ustanovení tohoto nařízení a všichni účastníci trhu zpřístupňující vnitřní informace by měli mít povinnost předtím, než se zapojí do sondování trhu, písemně zaznamenat své posouzení, zda sondování trhu bude zahrnovat zpřístupnění vnitřních informací.
(36)
Potenciální investoři, kteří jsou předmětem sondování trhu, by měli naopak zvážit, zda jim zpřístupněné informace představují vnitřní informace, na jejichž základě by nesměli obchodovat a které by nesměli dále zpřístupnit. Na potenciální investory se nadále vztahují pravidla pro obchodování zasvěcené osoby a nedovolené zpřístupnění vnitřní informace stanovená v tomto nařízení. Na pomoc potenciálním investorům v jejich úvahách, a pokud jde o to, jaké kroky by měli učinit, aby neporušovali toto nařízení, by orgán ESMA měl vydat příslušné obecné pokyny.
(37)
Nařízení (EU) č. 1031/2010 stanoví pro dražby povolenek na emise dva paralelní režimy proti zneužívání trhu. Nicméně v důsledku klasifikace povolenek na emise jako finančních nástrojů by toto nařízení mělo představovat jednotný soubor pravidel s opatřeními k zamezení zneužívání trhu vztahující se na celý primární a sekundární trh s povolenkami na emise. Toto nařízení by se také mělo vztahovat na jednání nebo obchody včetně nabídek, týkající se dražeb povolenek na emise nebo jiných od nich odvozených dražených produktů, a to i když se nejedná o finanční nástroje, na dražební platformě povolené jako regulovaný trh v souladu s nařízením (EU) č. 1031/2010.
(38)
Toto nařízení by mělo stanovit opatření týkající se manipulace s trhem, která mohou být přizpůsobena novým formám obchodování nebo novým strategiím, které mohou mít nekalý charakter. S ohledem na skutečnost, že obchodování s finančními nástroji je stále více automatizováno, je žádoucí, aby definice manipulace s trhem poskytovala příklady konkrétních nekalých strategií, které lze provádět prostřednictvím veškerých dostupných metod obchodování, včetně algoritmického a vysokofrekvenčního obchodování. Uvedené příklady nemají za cíl být vyčerpávající ani nemají naznačovat, že stejné strategie prováděné jinými prostředky by neměly také nekalou povahu.
(39)
Zákaz zneužívání trhu by se měl rovněž vztahovat na osoby, které jednají ve vzájemné spolupráci za účelem zneužívání trhu. Příkladem mohou být mimo jiné makléři, kteří vypracovávají a doporučují obchodní strategie, které mají vést k zneužití trhu, osoby, které vybízejí osobu disponující vnitřní informací, aby tuto informaci nedovoleně zpřístupnila, osoby, které vyvíjejí software ve spolupráci s obchodníkem za účelem usnadnění zneužívání trhu.
(40)
Aby odpovědnost nesly právnické i fyzické osoby, které se podílejí na rozhodování právnických osob, je nezbytné uznat rozdílnost vnitrostátních právních úprav v členských státech. Měly by se přímo týkat metod stanovení odpovědnosti ve vnitrostátním právu.
(41)
Za účelem doplnění zákazu manipulace s trhem by toto nařízení mělo zahrnovat zákaz pokusu o manipulaci s trhem. Pokus o manipulaci s trhem je třeba odlišit od jednání, které je pravděpodobným výsledkem manipulace s trhem, neboť toto nařízení zakazuje obě tyto činnosti. Takový pokus může zahrnovat situace, kdy činnost je zahájena, avšak není dokončena, například v důsledku technického selhání nebo neuposlechnutí příkazu k obchodování. Zákaz pokusů o manipulaci s trhem je nutný proto, aby mohly příslušné orgány za takové pokusy ukládat sankce.
(42)
Aniž je dotčen cíl tohoto nařízení a jeho přímo uplatnitelná ustanovení, osoba, která provádí obchody nebo zadává pokyny k obchodování, které mohou být považovány za manipulaci s trhem, může být schopna prokázat, že její důvody pro toto jednání byly oprávněné a že její obchody a pokyny k obchodování byly v souladu s uznávanými postupy na daném trhu. Uznávané tržní postupy může stanovit pouze příslušný orgán odpovědný za dohled nad zneužíváním trhu na daném trhu. Postupy, které jsou přijímány na určitém trhu, nelze považovat za platné pro jiné trhy, pokud příslušné orgány těchto jiných trhů tyto postupy oficiálně nepřijaly. Jestliže příslušný orgán prokáže, že pro tyto obchody nebo pokyny k obchodování existoval jiný, neoprávněný důvod, má se za to, že došlo k porušení.
(43)
Toto nařízení by mělo rovněž definovat to, že dopouštět se manipulace s trhem u finančního nástroje, nebo se o to pokoušet, může mít podobu využití souvisejících finančních nástrojů, jako jsou derivátové nástroje, které se obchodují na jiném obchodním systému nebo formou OTC.
(44)
Mnoho finančních nástrojů je oceňováno pomocí referenčních hodnot. Skutečná manipulace s referenčními hodnotami, včetně mezibankovních nabídkových sazeb, nebo pokus o tuto manipulaci může mít vážný dopad na důvěru v trh a může způsobit značné ztráty investorům a narušit reálnou ekonomiku. Ve vztahu k referenčním hodnotám je tudíž nutné zavést zvláštní ustanovení, která zachovají integritu trhů a zajistí, aby příslušné orgány mohly prosadit jasný zákaz manipulace s těmito hodnotami. Tato ustanovení by se měla vztahovat na všechny zveřejněné referenční hodnoty, včetně těch, které jsou dostupné na internetu, ať už zdarma či nikoli, jako jsou referenční hodnoty CDS a indexy indexů. Je nezbytné doplnit obecný zákaz manipulace s trhem o zákaz manipulace se samotnou referenční hodnotou a předávání nepravdivých nebo zavádějících informací, zákaz poskytování nepravdivých nebo zavádějících vstupních údajů nebo zákaz jakékoliv jiné činnosti, která manipuluje s výpočtem referenční hodnoty, včetně metodiky výpočtu této referenční hodnoty, pokud je tento výpočet definován široce a zahrnuje i přijímání a hodnocení veškerých údajů, které se týkají výpočtu této referenční hodnoty a zahrnují zejména očištěné údaje, a včetně metodiky pro daný referenční údaj, která může být zčásti nebo zcela algoritmická nebo založená na úsudku. Tato pravidla doplňují nařízení (EU) č. 1227/2011, které zakazuje úmyslné poskytování nepravdivých informací podnikům provádějícím posuzování cen nebo vydávajícím zprávy týkající se trhu s velkoobchodními energetickými produkty, jež má za následek uvedení účastníků trhu, kteří na základě takových posouzení cen nebo zpráv týkajících se trhu jednají, v omyl.
(45)
Za účelem zajištění jednotných tržních podmínek mezi obchodními systémy a mechanismy, které jsou předmětem tohoto nařízení, by organizátor regulovaných trhů, mnohostranných obchodních systémů a organizovaných obchodních systémů měl být povinen zavést a zachovávat účinná opatření, systémy a postupy pro předcházení a odhalování praktik manipulace s trhem a zneužívání trhu.
(46)
Manipulace nebo pokus o manipulaci s finančními nástroji může spočívat i v zadání pokynu, který nemusí být proveden. Dále lze finančním nástrojem manipulovat prostřednictvím jednání, k němuž dochází mimo obchodní systém. Z tohoto důvodu by měly osoby, které profesně sjednávají nebo provádějí obchody, být povinny zavést a zachovávat účinná opatření, systémy a postupy pro odhalování a oznamování podezřelých obchodů. Měly by rovněž oznamovat podezřelé pokyny a obchody, k nimž dochází mimo obchodní systém.
(47)
Manipulace nebo pokus o manipulaci s finančními nástroji může spočívat i v šíření nepravdivých nebo zavádějících informací. Rozšiřování nepravdivých nebo zavádějících informací může mít v poměrně krátké časové době významný dopad na ceny finančních nástrojů. Může spočívat ve vytvoření zjevně nepravdivé informace, ale rovněž v záměrném zatajení podstatných skutečností a ve vědomě nepřesném vykazování informací. Tato forma manipulace s trhem má obzvláště škodlivé důsledky pro investory, protože je nutí vycházet při svých investičních rozhodnutích z nepravdivých nebo zavádějících informací. Škodlivé důsledky to má i pro emitenty, protože snižuje důvěru v dostupné informace o nich. Absence důvěry v trh může zase ohrozit schopnost emitenta vydávat nové finanční nástroje nebo zajišťovat si úvěry od jiných účastníků trhu s cílem financovat svůj provoz. Informace se na trhu šíří velmi rychle. V důsledku toho mohou následky škod na straně investorů a emitentů přetrvávat po poměrně dlouhou dobu až do okamžiku, kdy dojde k odhalení, že daná informace je nepravdivá nebo zavádějící, a kdy ji také bude emitent nebo osoby odpovědné za její šíření moci opravit. Je tedy nezbytné, aby na rozšiřování nepravdivých nebo zavádějících informací, včetně zvěstí a nepravdivých nebo zavádějících zpráv, bylo pohlíženo jako na porušení tohoto nařízení. Z tohoto důvodu je vhodné znemožnit osobám působícím na finančních trzích volně sdělovat informace, které nejsou v souladu s jejich vlastním názorem a o nichž vědí nebo by měly vědět, že jsou nepravdivé nebo zavádějící, na úkor investorů a emitentů.
(48)
Vzhledem k nárůstu využívání internetových stránek, blogů a sociálních sítí je důležité vyjasnit, že šíření nepravdivých nebo zavádějících informací prostřednictvím internetu, včetně sociálních sítí nebo anonymních blogů, by mělo být považováno za zneužívání trhu pro účely tohoto nařízení rovnocenné šíření těchto informací prostřednictvím tradičnějších komunikačních kanálů.
(49)
Uveřejnění vnitřních informací emitentem je nezbytné k tomu, aby se zabránilo obchodování zasvěcené osoby a zajistilo se, že investoři nejsou uváděni v omyl. Emitenti by proto měli být povinni co nejdříve informovat veřejnost o vnitřních informacích. Tato povinnost však může být za zvláštních okolností v rozporu s oprávněnými zájmy emitenta. V těchto případech by mělo být povoleno poskytovat informace později, pokud se odkladem zveřejnění neuvede veřejnost v omyl a emitent je schopen zajistit důvěrnost informací. Emitent je povinen poskytovat vnitřní informace pouze tehdy, požádal-li o přijetí finančního nástroje k obchodování nebo schválil-li tuto žádost.
(50)
Pro účely uplatňování požadavků na uveřejnění vnitřních informací a odložení tohoto uveřejnění, jak stanoví toto nařízení, se mohou oprávněné zájmy týkat zejména následujících okolností, jejichž výčet není úplný: a) probíhající jednání nebo související okolnosti, pokud by výsledek nebo obvyklý průběh jednání mohly být ovlivněny uveřejněním. Zejména v případě, že je finanční životaschopnost emitenta ve vážném a bezprostředním ohrožení, třebaže nikoli v oblasti působnosti úpadkového práva, může být uveřejnění informací pozdrženo o omezenou dobu, pokud by takové uveřejnění vážně ohrozilo zájmy stávajících a potenciálních akcionářů závažným narušením závěru konkrétních jednání, jejichž cílem je zajistit dlouhodobé finanční oživení emitenta; b) rozhodnutí přijatá nebo smlouvy uzavřené řídicím orgánem emitenta, které musí schválit jiný orgán emitenta, aby se staly platnými, pokud struktura uvedeného emitenta vyžaduje oddělení těchto orgánů, jestliže by uveřejnění těchto informací před jejich schválením společně se současným oznámením, že ještě dojde ke schválení, ohrozilo správné vyhodnocení informací ze strany veřejnosti.
(51)
Je třeba, aby se požadavek zveřejňovat vnitřní informace vztahoval na účastníky trhu s povolenkami na emise. Aby nebylo nutné ukládat oznamovací povinnosti, které nejsou užitečné, a aby se zachovala nákladová účinnost plánovaného opatření, jeví se jako nezbytné omezit regulatorní dopad tohoto požadavku pouze na ty organizátory systému EU pro obchodování s emisemi, u nichž se lze vzhledem k jejich velikosti a činnosti důvodně domnívat, že by mohli mít významný dopad na ceny povolenek na emise, od nich odvozených dražených produktů nebo souvisejících derivátových finančních nástrojů a na nabídky v dražbách podle nařízení (EU) č. 1031/2010. Komise by měla přijmout formou aktu v přenesené pravomoci opatření, kterými se stanoví minimální hranice pro účely uplatňování této výjimky. Zveřejňované informace by se měly týkat fyzických operací subjektu, který informace zveřejňuje, a nikoli jeho vlastních plánů nebo strategií pro povolenky na emise, od nich odvozené dražené produkty nebo související derivátové finanční nástroje. Tam, kde se účastníci trhu s povolenkami na emise již řídí povinností zveřejňovat vnitřní informace, zejména na základě nařízení (EU) č. 1227/2011, by požadavek zveřejňovat vnitřní informace týkající se povolenek na emise neměl vést k opakování povinného zveřejňování informací s prakticky stejným obsahem. V případě účastníků trhu s povolenkami na emise, jejichž souhrnné emise nebo jmenovitý tepelný příkon je roven stanovené hranici nebo nižší, jsou informace o jejich fyzických opatřeních považovány za nevýznamné pro účely zveřejňování a nejsou považovány za informace mající významný dopad na ceny povolenek na emise, od nich odvozených dražených produktů nebo souvisejících derivátových finančních nástrojů. Na tyto účastníky trhu s povolenkami na emise by se však měl vztahovat zákaz obchodování zasvěcené osoby ve vztahu k jakýmkoli jiným informacím, k nimž mají přístup a které jsou vnitřními informacemi.
(52)
V zájmu ochrany veřejného zájmu, zachování stability finančního systému a zamezení například toho, aby krize likvidity ve finančních institucích vyústily v důsledku náhlého vyzvednutí prostředků v krize solventnosti, může být ve výjimečných případech vhodné odložit zveřejnění vnitřních informací v případě úvěrových institucí a finančních institucí. To se může vztahovat zejména na informace týkající se dočasných problémů s likviditou, pokud finanční instituce potřebují úvěr od centrální banky včetně nouzového poskytnutí likvidity od centrální banky a pokud by zveřejnění této informace mělo systémový dopad. Pro tento odklad by měl emitent obdržet souhlas příslušného orgánu, přičemž zájem širší veřejnosti a ekonomický zájem na odkladu zveřejnění by měl převážit nad zájmem trhu na získání informace, jejíž zveřejnění má být odloženo.
(53)
Pokud jde o finanční instituce, zejména pokud jsou tyto instituce příjemci úvěru centrálních bank včetně nouzového poskytnutí likvidity, měl by posouzení, zda má určitá informace systémový význam a zda je odložení zveřejnění ve veřejném zájmu, provést příslušný orgán, případně po konzultaci s národní centrální bankou, orgánem pro makroobezřetnostní dozor nebo jiným příslušným vnitrostátním orgánem.
(54)
Použití nebo pokus o použití vnitřní informace pro obchodování na vlastní účet nebo na účet třetí strany by mělo být jednoznačně zakázáno. Použití vnitřní informace může rovněž spočívat v obchodování s povolenkami na emise a jejich deriváty a v podávání nabídek na dražbách povolenek na emise nebo jiných od nich odvozených dražených produktů, které má osoba, která ví nebo by měla vědět, že tato informace představuje vnitřní informaci, v držení podle nařízení (EU) č. 1031/2010. Informace týkající se vlastních obchodních plánů a strategií účastníka trhu nejsou považovány za vnitřní informace, nicméně informace týkající se obchodních plánů a strategií třetích stran mohou představovat vnitřní informace.
(55)
Požadavek na zveřejnění vnitřních informací může představovat zátěž pro malé a střední podniky ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (10), jejichž finanční nástroje jsou přijaty k obchodování na trzích pro růst malých a středních podniků, a to k nákladům na kontrolu informací, které mají, a na právní poradenství o tom, zda a kdy musí být informace zveřejněny. Přesto je rychlé zveřejnění vnitřních informací nezbytné pro zajištění důvěry investorů v tyto emitenty. Proto by měl mít orgán ESMA možnost vydávat obecné pokyny, které pomáhají emitentům splnit povinnost zveřejnit vnitřní informace a neohrozit přitom ochranu investorů.
(56)
Seznamy zasvěcených osob jsou důležitým nástrojem pro regulační orgány při vyšetřování možného zneužívání trhu, ale rozdíly mezi členskými státy v oblasti údajů, které budou v těchto seznamech uvedeny, představují pro emitenty zbytečnou administrativní zátěž. Datová pole povinná pro seznamy zasvěcených osob by se proto měla sjednotit, a tím tyto náklady snížit. Je důležité, aby osoby zařazené na seznamy zasvěcených osob byly informovány o této skutečnosti a o jejích důsledcích podle tohoto nařízení a podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/57/EU (11). Požadavek vést a neustále aktualizovat seznamy zasvěcených osob představuje pro emitenty na trzích pro růst malých a středních podniků administrativní zátěž. Protože jsou příslušné orgány schopny vykonávat účinný dohled nad zneužíváním trhu, aniž by seznamy od těchto emitentů měly po celou dobu k dispozici, měli by být tito emitenti z této povinnosti vyňati za účelem snížení administrativních nákladů, které z tohoto nařízení plynou. Tito emitenti by nicméně měli poskytovat příslušným orgánům na jejich žádost seznam zasvěcených osob.
(57)
Povinnost emitentů nebo osob jednajících jejich jménem nebo na jejich účet sestavovat seznamy osob, které pro ně pracují na základě pracovní smlouvy nebo jiným způsobem a které mají přístup k vnitřním informacím týkajícím se přímo nebo nepřímo emitenta, je cenným opatřením k zajištění integrity trhu. Tyto seznamy mohou sloužit emitentům nebo uvedeným osobám ke kontrole toku těchto vnitřních informací, což přispívá k lepšímu zvládání jejich povinnosti mlčenlivosti. Tyto seznamy mohou rovněž představovat pro příslušné orgány užitečný nástroj k identifikaci osob, které mají přístup k vnitřním informacím, a zjištění data, kdy tyto osoby získaly k těmto informacím přístup. Přístupem osob uvedených na tomto seznamu k vnitřním informacím týkajícím se přímo nebo nepřímo emitenta nejsou dotčeny zákazy stanovené tímto nařízením.
(58)
Větší průhlednost operací prováděných osobami s řídicí pravomocí v rámci emitenta, případně osobami s nimi úzce propojenými, představuje preventivní opatření proti zneužívání trhu, zejména obchodování zasvěcené osoby. Rovněž uveřejňování těchto obchodů, přinejmenším jednotlivě, může být velmi cenným zdrojem informací pro investory. Je třeba upřesnit, že povinnost zveřejnit obchody osob s řídicí pravomocí se také týká zastavení nebo půjčování finančních nástrojů, neboť zastavování akcií může mít významný a potenciální destabilizující vliv na společnost v případě náhlého neočekávaného zcizení. Pokud by nedošlo ke zveřejnění, trh by například nevěděl, že existuje zvýšené riziko významné budoucí změny ve vlastnictví akcií, zvýšení objemu akcií na trhu nebo ztráty hlasovacích práv v této společnosti. Oznámení podle tohoto nařízení je proto nutné v případě, kdy zastavení cenných papírů je součástí rozsáhlejšího obchodu, v němž správce zastavuje cenné papíry jako kolaterál za účelem získání úvěru od třetí strany. Úplná a řádná transparentnost trhu je nezbytným předpokladem pro důvěru tržních subjektů a zejména důvěru akcionářů společnosti. Je třeba upřesnit, že povinnost zveřejnit obchody osob s řídicí pravomocí se také týká obchodů prováděných jinou osobou jednající dle svého uvážení jménem osoby s řídicí pravomocí. S cílem zajistit úměrnou rovnováhu mezi mírou transparentnosti a počtem oznámení pro příslušné orgány i veřejnost by měly být v tomto nařízení zavedeny prahové hodnoty, do nichž se obchody nemusí oznamovat.
(59)
Oznamování obchodů uskutečněných na vlastní účet osobami s řídicí pravomocí v rámci emitenta nebo osobou s nimi úzce propojenou je nejen cennou informací pro účastníky trhu, ale také dalším prostředkem kontroly trhu pro příslušné orgány. Povinností oznamovat obchody nejsou dotčeny zákazy stanovené tímto nařízením.
(60)
Obchody by měly být oznamovány v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (12).
(61)
Osobám s řídicí pravomocí by mělo být zakázáno obchodovat předtím, než je oznámena průběžná finanční zpráva nebo finanční zpráva předkládaná na konci roku, kterou je příslušný emitent povinen zveřejňovat podle pravidel platných v obchodním systému, v němž jsou akcie emitenta přijaty k obchodování, nebo podle vnitrostátních předpisů, pokud neexistují zvláštní a omezené okolnosti, které jsou důvodem pro to, aby emitenti udělili osobě s řídicí pravomocí povolení obchodovat. Povolením uděleným emitentem nejsou dotčeny zákazy stanovené tímto nařízením.
(62)
Účinnost dohledu příslušných orgánů každého členského státu zaručí soubor nástrojů, pravomocí a zdrojů. Toto nařízení proto zejména stanovuje minimální soubor pravomocí v oblasti dohledu a vyšetřování, které by měly být svěřeny příslušným orgánům členských států podle vnitrostátního práva. Pokud tak vyžaduje vnitrostátní právo, měly by být tyto pravomoci vykonávány na základě žádosti podané příslušným soudním orgánům. Při výkonu svých pravomocí podle tohoto nařízení by měly příslušné orgány jednat objektivně a nestranně a měly by rozhodovat samostatně.
(63)
K integritě trhu by měly na své úrovni též přispět podniky na trhu a hospodářské subjekty. V tomto smyslu by určení jediného orgánu příslušného pro oblast zneužívání trhu nemělo vyloučit spolupráci nebo rozdělení pravomocí příslušného orgánu mezi tento orgán a podniky na trhu za účelem zajištění účinné kontroly dodržování tohoto nařízení. Pokud osoby, které vytvářejí nebo šíří investiční doporučení nebo jiné informace, jimiž doporučují nebo navrhují určitou investiční strategii spojenou s jedním nebo více finančními nástroji, rovněž jednají v těchto nástrojích na svůj vlastní účet, měly by být příslušné orgány mimo jiné oprávněny vyžádat si od těchto osob veškeré informace nezbytné k určení, zda doporučení vypracovaná nebo šířená touto osobou splňují požadavky tohoto nařízení.
(64)
Pro účely odhalování případů obchodování zasvěcené osoby a manipulace s trhem je nezbytné, aby byly příslušné úřady v souladu s vnitrostátním právem oprávněny vstupovat do prostor fyzických a právnických osob a zajišťovat tam dokumenty. Přístupu do těchto prostor je zapotřebí, pokud existuje důvodné podezření, že existují dokumenty a jiné údaje týkající se předmětu vyšetřování, které mohou být důležité pro prokázání, že došlo k obchodování zasvěcené osoby nebo ke zneužívání trhu. Kromě toho je přístup do těchto prostor nezbytný v případě, že osoba, které byl vznesen požadavek na poskytnutí informací, tento požadavek zcela nebo zčásti nesplní, nebo existují důvodné pochyby o tom, že pokud by byl takový požadavek vznesen, byl by splněn, nebo že dokumenty nebo informace, kterých se tento požadavek týká, by nebyly odstraněny, zfalšovány nebo zničeny. Je-li v souladu s vnitrostátními právními předpisy požadováno předchozí povolení soudního orgánu příslušného členského státu, měl by se vstup do prostor uskutečnit až po obdržení tohoto předchozího soudního povolení.
(65)
Existující záznamy telefonních rozhovorů a záznamy o datových přenosech od investičních podniků, úvěrových institucí a finančních institucí, které provádějí obchody a vedou záznamy o jejich provedení, jakož i existující záznamy o telefonních a datových přenosech od telekomunikačních operátorů představují zásadní a někdy jediný důkaz pro odhalování a prokazování existence obchodování zasvěcené osoby a manipulace s trhem. Pomocí záznamů o telefonních a datových přenosech je možné stanovit totožnost osoby odpovědné za šíření nepravdivé nebo zavádějící informace nebo to, že dané osoby byly po určitou dobu v kontaktu a že mezi dvěma nebo více lidmi existuje nějaký vztah. Příslušné orgány by proto měly mít možnost požadovat existující záznamy telefonních rozhovorů, elektronické komunikace a záznamy o datových přenosech uchovávané investičním podnikem, úvěrovou institucí nebo finanční institucí v souladu se směrnicí 2014/65/EU. Přístup k datovým a telefonním záznamům je nutný k zajištění důkazů a vodítek při vyšetřování možného obchodování zasvěcené osoby nebo manipulace s trhem, a tedy pro odhalování případů zneužívání trhu a ukládání sankcí za ně. V zájmu zavedení rovných podmínek v Unii ve vztahu k přístupu k existujícím záznamům o telefonních a datových přenosech uchovávaným telekomunikačním operátorem nebo existujícím záznamům telefonních rozhovorů a datových přenosů uchovávaným investičním podnikem, by měly mít příslušné orgány možnost požadovat v souladu s vnitrostátním právem existující záznamy o telefonních a datových přenosech od telekomunikačního operátora, pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy a existující záznamy telefonních rozhovorů a datových přenosů v držení investičního podniku, úvěrové instituce nebo finanční instituce a pokud existuje důvodné podezření, že tyto záznamy týkající se předmětu kontroly nebo vyšetřování mohou být relevantní pro prokazování obchodování zasvěcené osoby nebo manipulace s trhem, kdy dochází k porušení tohoto nařízení. Přístup k záznamům o telefonních a datových přenosech uchovávaným telekomunikačním operátorem nezahrnuje přístup k obsahu hlasové telefonní komunikace.
(66)
Ačkoli toto nařízení stanovuje minimální soubor pravomocí, které by měly být svěřeny příslušným orgánům, tyto pravomoci by měly být vykonávány v rámci úplného systému vnitrostátního práva, který zaručuje dodržování základních práv, včetně práva na soukromí. Protože výkon těchto pravomoci může vést k závažnému narušení práva na ochranu soukromého a rodinného života, soukromí a komunikací, měly by členské státy uplatňovat přiměřená a účinná opatření zamezující zneužívání, jako je ve vhodných případech povinnost získat předchozí souhlas soudních orgánů daného členského státu. Členské státy by měly umožnit příslušným orgánům vykonávat tyto pravomoci v míře nezbytné pro řádné vyšetřování závažných případů, v nichž neexistují rovnocenné prostředky k účinnému dosažení stejného výsledku.
(67)
Vzhledem k tomu, že zneužívání trhu může probíhat přes hranice a trhy, měly by příslušné orgány být povinny s výjimkou výjimečných případů spolupracovat a vyměňovat si informace s jinými příslušnými regulačními orgány a s orgánem ESMA, a to zejména při vyšetřování. Pokud je příslušný orgán přesvědčen, že ke zneužívání trhu dochází nebo došlo v jiném členském státě nebo že se dotýká finančních nástrojů obchodovaných v jiném členském státě, měl by tuto skutečnost oznámit příslušnému orgánu a ESMA. V případech zneužívání trhu s přeshraničními účinky by orgán ESMA měl mít možnost koordinovat vyšetřování, pokud o to požádá jeden z dotčených příslušných orgánů.
(68)
Je nezbytné, aby příslušné orgány měly nástroje pro účinný dohled nad evidencí příkazů na různých trzích. Podle směrnice 2014/65/EU mohou příslušné orgány požadovat a obdržet údaje od ostatních příslušných orgánů týkající se evidence příkazů s cílem pomoci při sledování a odhalování manipulace s trhem na přeshraničním základě.
(69)
S cílem zajistit výměnu informací a spolupráci s orgány třetích zemí v souvislosti s účinným prosazováním tohoto nařízení by příslušné orgány měly uzavřít se svými partnery ve třetích zemích dohody o spolupráci. Veškeré předávání osobních údajů prováděné na základě těchto dohod by mělo být v souladu se směrnicí 95/46/ES a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (13).
(70)
Obezřetnostní a podnikatelský rámec pro finanční sektor by měl spočívat na pevném režimu dohledu, vyšetřování a sankcí. Za tímto účelem by měly být orgány dohledu vybaveny dostatečnými pravomocemi jednat a měly by mít možnost využívat rovnocenné, silné a odrazující sankce za všechna finanční pochybení a tyto sankce by měly být účinně vymáhány. De Larosièrova skupina však měla za to, že žádný z těchto prvků v současné době není zaveden. Revize stávajících sankčních pravomocí ukládat sankce a jejich praktická aplikace zaměřená na podporu sbližování sankcí v celém rozsahu dohledových činností byla provedena v rámci sdělení Komise ze dne 8. prosince 2010 o posílení sankčních režimů ve finančním odvětví.
(71)
Proto by měl být stanoven soubor správních sankcí a jiných správních opatření, které zajistí jednotný přístup v členských státech a posílí jejich odrazující účinek. Příslušné orgány by měly mít možnost zakazovat výkon činnosti vedoucích pracovníků investičních podniků. Sankce ukládané ve specifických případech by měly být ve vhodných případech stanoveny s přihlédnutím k faktorům, jako je vrácení všech zjištěných finančních výhod, závažnost a trvání porušení pravidel, různé přitěžující a polehčující faktory a měly by mít odstrašující účinek a případně by mohly zahrnovat zmírnění sankce v případě spolupráce s příslušným orgánem. Skutečná výše správních pokut uložených v konkrétním případě může dosáhnout maximální úrovně stanovené tímto nařízením nebo vyšší úrovně stanovené vnitrostátními právními předpisy ve velmi závažných případech porušení, zatímco pokuty výrazně nižší než maximální úroveň mohou být použity v méně závažných případech porušení nebo v případě urovnání. Toto nařízení nebrání členským státům stanovit vyšší úrovně správních sankcí a jiných správních opatření.
(72)
Ačkoli nic nebrání členským státům stanovit za stejná porušení správní a trestní sankce, členské státy by neměly mít povinnost stanovit pravidla pro správní sankce v případě porušení tohoto nařízení, pokud je stejné porušení předmětem trestní sankce do 3. července 2016 podle vnitrostátního práva. V souladu s vnitrostátním právem nejsou členské státy povinny ukládat za stejný přestupek správní i trestní sankce, avšak mohou tak učinit, pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy. Zachováním trestních sankcí namísto správních sankcí za porušení tohoto nařízení nebo směrnice 2014/57/EU by však neměla být omezena či jinak ovlivněna schopnost příslušných orgánů příslušných včas spolupracovat a mít přístup k informacím a vyměňovat si informace s orgány příslušnými k řešení a příslušnými orgány v jiných členských státech, a to ani po postoupení daného případu porušení příslušným soudním orgánům k trestnímu stíhání.
(73)
Aby měla rozhodnutí příslušných orgánů odrazující účinek na širokou veřejnost, měla by být zpravidla zveřejňována. Zveřejňování rozhodnutí je pro příslušné orgány rovněž důležitým nástrojem k informování účastníků trhu o tom, jaké jednání je považováno za porušení tohoto nařízení, a pro podporu řádného chování účastníků trhu na obecnější úrovni. Pokud zveřejnění způsobuje zúčastněným nepřiměřenou škodu, ohrožuje stabilitu finančních trhů nebo probíhající vyšetřování, příslušný orgán zveřejní správní sankce a jiná správní opatření anonymním způsobem, který je v souladu s vnitrostátními předpisy, nebo zveřejnění odloží. Příslušné orgány by měly mít možnost nezveřejňovat sankce a jiná správní opatření, pokud se má za to, že anonymní nebo odložené zveřejnění nestačí k tomu, aby bylo vyloučeno ohrožení stability finančních trhů. Příslušné orgány by rovněž měly mít povinnost zveřejňovat méně významná opatření, jejichž zveřejnění by bylo nepřiměřené.
(74)
Informátoři mohou sdělovat příslušným orgánům nové informace, které jim pomáhají při odhalování případů obchodování zasvěcené osoby a manipulace s trhem a ukládání sankcí za ně. Ochota oznamovat tyto přečiny však může být nižší v důsledku strachu z odplaty nebo z nedostatku pobídek. Oznamování porušení tohoto nařízení je nutné k tomu, aby příslušné orgány mohly odhalovat případy zneužívání trhu a ukládat za ně sankce. Opatření týkající se informátorů jsou nezbytná k usnadnění odhalování případů zneužívání trhu a k zajištění ochrany a dodržování práv informátorů a obviněných osob. Toto nařízení by proto mělo zajistit, aby byla k dispozici odpovídající opatření, která umožní informátorům upozorňovat příslušné orgány na případná porušení tohoto nařízení a ochrání je před odvetou. Členské státy by měly mít možnost poskytovat finanční pobídky osobám, které nabízejí významné informace o potenciálním porušení tohoto nařízení. Informátoři by však měli mít nárok na finanční pobídky jen v případě, že poskytnou nové informace, které nejsou ze zákona povinni oznámit, a pokud tyto informace vedou k sankcím za porušení tohoto nařízení. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby informátorské programy, které zavedou, obsahovaly mechanismy, které poskytují odpovídající ochranu obviněných osob, zejména pokud jde o právo na ochranu osobních údajů, a postupy pro zajištění práva obviněné osoby na obhajobu a práva být vyslechnut před přijetím rozhodnutí, jež se této osoby týká, jakož i práva žádat u soudu o účinný opravný prostředek proti rozhodnutí, jež se této osoby týká.
(75)
Jelikož členské státy přijaly právní předpisy provádějící směrnici 2003/6/ES a jelikož se před úplným zavedením uplatnitelného rámce předpokládá přijetí aktů v přenesené pravomoci, regulačních technických norem a prováděcích technických norem podle tohoto nařízení, je třeba odložit použití hmotněprávních ustanovení tohoto nařízení na dostatečně dlouhou dobu.
(76)
S cílem usnadnit hladký přechod k používání tohoto nařízení lze pokračovat v používání tržních postupů existujících před vstupem tohoto nařízení v platnost a uznávaných příslušnými orgány v souladu s nařízením Komise (ES) č. 2273/2003 (14) pro účely použití čl. 1 bodu 2 písm. a) směrnice 2003/6/ES, pokud jsou oznámeny orgánu ESMA ve stanovené lhůtě, a to až do doby, než příslušný orgán přijme rozhodnutí o pokračování těchto postupů v souladu s tímto nařízením.
(77)
Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznané Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Toto nařízení by proto mělo být vykládáno a používáno v souladu s těmito právy a zásadami. Pokud se toto nařízení odvolává zejména na pravidla upravující svobodu tisku a svobodu slova v ostatních médiích a pravidla nebo kodexy upravující povolání novináře, je třeba přihlédnout k těmto svobodám, jak jsou zaručeny v Unii a členských státech a uznány podle článku 11 Listiny a jiných příslušných ustanovení.
(78)
V zájmu zvýšení transparentnosti a poskytnutí více informací pro účely fungování režimu sankcí by příslušné orgány měly každoročně poskytovat orgánu ESMA souhrnné anonymizované údaje. Tyto údaje by měly uvádět počet případů, kdy bylo zahájeno vyšetřování, počet vyšetřovaných případů a počet uzavřených případů v daném období.
(79)
Směrnice 95/46/ES a nařízení (ES) č. 45/2001 upravují zpracování osobních údajů prováděné orgánem ESMA v rámci tohoto nařízení a pod dohledem příslušných orgánů členských států, zejména nezávislých veřejných orgánů určených členskými státy. Jakákoliv výměna nebo přenos informací ze strany příslušných orgánů by měly být v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici 95/46/ES. Jakákoliv výměna nebo předávání informací orgánem ESMA by měla být v souladu s pravidly o předávání osobních údajů stanovenými v nařízení (ES) č. 45/2001.
(80)
Tímto nařízením, jakož i akty v přenesené pravomoci, prováděcími akty, regulačními technickými normami, prováděcími technickými normami a obecnými pokyny přijatými v souladu s ním není dotčeno uplatňování pravidel Unie v oblasti hospodářské soutěže.
(81)
Za účelem upřesnění požadavků stanovených v tomto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o výjimku z oblasti působnosti tohoto nařízení pro některé veřejné orgány a centrální banky třetích zemí a některé určené subjekty třetích zemí, které uzavřely dohodu o propojení s Unií ve smyslu článku 25 směrnice 2003/87/ES; ukazatele manipulativního jednání ve výčtu v příloze I k tomuto nařízení; prahové hodnoty pro stanovení uplatnění povinnosti uveřejnění na účastníky trhu s povolenkami na emise; okolnosti, za nichž může být povoleno obchodování v uzavřeném období a druhy určitých obchodů prováděných osobami s řídicí pravomocí v rámci emitenta nebo osobami úzce propojenými, jež zakládají oznamovací povinnost. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné práce vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(82)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provádění tohoto nařízení, pokud jde o postupy pro hlášení porušení tohoto nařízení, by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci s cílem stanovit uvedené postupy včetně ustanovení pro činnost na základě těchto zpráv a opatření na ochranu osob pracujících na základě pracovní smlouvy a opatření na ochranu osobních údajů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (15).
(83)
Technické normy v odvětví finančních služeb by v celé Unii měly zajistit jednotné podmínky v záležitostech, na které se vztahuje toto nařízení. Protože se jedná o orgán s vysoce specializovanou odborností, bylo by efektivní a vhodné svěřit orgánu ESMA vypracování návrhu regulačních a prováděcích technických norem pro předložení Komisi, které se nebudou týkat výběru variant politiky.
(84)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat návrhy regulačních technických norem vypracovaných orgánem ESMA, v nichž bude stanoven obsah oznámení, která budou podávat organizátoři regulovaných trhů, mnohostranných obchodních systémů a organizovaných obchodních systémů, pokud jde o finanční nástroje přijaté k obchodování nebo obchodované nebo o finanční nástroje, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování v jejich obchodním systému, dále způsob a podmínky kompilace, zveřejnění a vedení seznamu těchto nástrojů ze strany orgánu ESMA, podmínky, jež musí splňovat programy zpětného odkupu a stabilizace, včetně podmínek pro obchodování, časová a objemová omezení, povinnosti v oblasti zveřejňování a podávání zpráv a cenové podmínky pro stabilizaci, pokud jde o postupy a opatření pro obchodní systémy zaměřené na prevenci a odhalování zneužívání trhu a systémy a šablony, které budou osoby používat pro odhalování a oznamování podezřelých pokynů a obchodů, dále vhodná ustanovení, postupy a požadavky na uchovávání záznamu v procesu sondování trhu a pokud jde o technická opatření pro kategorie osob pro objektivní prezentaci informací doporučujících investiční strategii a pro zveřejnění konkrétních zájmů nebo upozornění na střety zájmů, k přijetí prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci dle článku 290 Smlouvy o fungování EU a v souladu s články 10 až 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (16). Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.
(85)
Komise by rovněž měla mít pravomoc přijímat prováděcí technické normy prostřednictvím prováděcích aktů dle článku 291 Smlouvy o fungování EU a v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010. Orgánu ESMA by mělo být svěřeno vypracování návrhu prováděcích technických norem k předložení Komisi pro otázky zveřejňování vnitřních informací, formátů seznamů zasvěcených osob a formulářů a postupů pro spolupráci a výměnu informací příslušných orgánů mezi sebou a s ESMA.
(86)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zabránění zneužívání trhu v podobě obchodování zasvěcené osoby, nedovoleného zpřístupnění vnitřní informace a manipulace s trhem, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jej z důvodu rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijímat opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(87)
Jelikož ustanovení směrnice 2003/6/ES již nejsou relevantní či dostatečná, měla by být uvedená směrnice zrušena k 3. červenci 2016. Požadavky a zákazy uvedené v tomto nařízení jsou v těsném vztahu s požadavky a zákazy uvedenými ve směrnici 2014/65/EU, a proto by měly vstoupit v platnost současně se vstupem v platnost uvedené směrnice.
(88)
Pro řádné uplatňování tohoto nařízení je nutné, aby členské státy přijaly všechna nezbytná opatření k zajištění toho, aby do 3. července 2016 byly jejich vnitrostátní právní předpisy v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, která se týkají příslušných orgánů a jejich pravomocí, správních sankcí a jiných správních opatření, hlášení porušení a uveřejňování rozhodnutí.
(89)
Evropský inspektor ochrany údajů vydal své stanovisko dne 10. února 2012 (17),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví společný regulační rámec týkající se obchodování zasvěcené osoby, nedovoleného zpřístupnění vnitřní informace a manipulace s trhem (zneužívání trhu) a zavádí opatření proti zneužívání trhu s cílem zajistit integritu finančních trhů v Unii, zlepšit ochranu investorů a posílit důvěru v tyto trhy.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na:
a)
finanční nástroje přijaté k obchodování na regulovaném trhu nebo ty, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování na regulovaném trhu;
b)
finanční nástroje obchodované v mnohostranném obchodním systému nebo přijaté k obchodování v mnohostranném obchodním systému nebo ty, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování v mnohostranném obchodním systému;
c)
finanční nástroje obchodované v organizovaném obchodním systému;
d)
finanční nástroje, na které se nevztahují písmena a), b) nebo c), jejichž cena nebo hodnota závisí na ceně nebo hodnotě finančního nástroje uvedeného v těchto písmenech nebo na takovou cenu nebo hodnotu má dopad a které mohou zahrnovat mimo jiné i swapy úvěrového selhání nebo rozdílové smlouvy.
Toto nařízení se rovněž vztahuje na jednání nebo obchody včetně nabídek, týkající se dražeb povolenek na emise nebo jiných od nich odvozených dražených produktů, a to i když se nejedná o finanční nástroje, na dražební platformě povolené jako regulovaný trh v souladu s nařízením (EU) č. 1031/2010. Aniž by byla dotčena jakákoli ustanovení týkající se konkrétně nabídek předložených v souvislosti s dražbou, vztahují se na tyto nabídky požadavky a zákazy uvedené v tomto nařízení týkající se pokynů k obchodování.
2. Články 12 a 15 se také vztahují na:
a)
spotové komoditní smlouvy, které nejsou velkoobchodními energetickými produkty a kde obchod, pokyn nebo jednání má, pravděpodobně bude mít nebo má mít vliv na cenu nebo hodnotu finančního nástroje uvedeného v odstavci 1;
b)
druhy finančních nástrojů, včetně derivátových smluv nebo derivátových nástrojů pro přenos úvěrového rizika, kde obchod, pokyn, nabídka nebo jednání má nebo pravděpodobně bude mít vliv na cenu nebo hodnotu spotové komoditní smlouvy, kde cena nebo hodnota závisí na ceně nebo hodnotě těchto finančních nástrojů, a
c)
jednání v souvislosti s referenčními hodnotami.
3. Toto nařízení se vztahuje na jakýkoliv obchod, pokyn či jednání týkající se finančních nástrojů uvedených v odstavcích 1 a 2, bez ohledu na to, zda k tomuto obchodu, pokynu či jednání došlo v obchodním systému.
4. Zákazy a požadavky uvedené v tomto nařízení se vztahují na činnosti a opomenutí, k nimž dojde v Unii a ve třetí zemi a které se týkají nástrojů uvedených v odstavcích 1 a 2.
Článek 3
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„finančním nástrojem“ jakýkoli finanční nástroj vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2014/65/EU;
2)
„investičním podnikem“ jakýkoli investiční podnik vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2014/65/EU;
3)
„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce vymezená v čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (18);
4)
„finanční institucí“ finanční instituce vymezená v čl. 4 odst. 1 bodu 26 nařízení (EU) č. 575/2013;
5)
„organizátorem trhu“ organizátor trhu vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 18 směrnice 2014/65/EU;
6)
„regulovaným trhem“ regulovaný trh vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 21 směrnice 2014/65/EU;
7)
„mnohostranným obchodním systémem“ mnohostranný systém vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 22 směrnice 2014/65/EU;
8)
„organizovaným obchodním systémem“ systém nebo mechanismus v Unii vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 23 směrnice 2014/65/EU;
9)
„uznávanými tržními postupy“ konkrétní tržní postupy, které uznává příslušný orgán v souladu s článkem 13;
10)
„obchodním systémem“ obchodní systém vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 24 směrnice 2014/65/EU;
11)
„trhem pro růst malých a středních podniků“ trh pro růst malých a středních podniků vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 12 směrnice 2014/65/EU;
12)
„příslušným orgánem“ příslušný orgán určený v souladu s článkem 22, pokud není v tomto nařízení stanoveno jinak;
13)
„osobou“ fyzická nebo právnická osoba;
14)
„komoditou“ komodita vymezená v čl. 2 bodě 1 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 (19);
15)
„spotovou komoditní smlouvou“ jakákoli smlouva o dodávce komodity obchodované na spotovém trhu s dodáním ihned při vypořádání obchodu, a smlouva o dodávce komodity, která není finančním nástrojem, včetně fyzického vypořádání smlouvy;
16)
„spotovým trhem“ komoditní trh, na kterém se komodity prodávají za hotové a dodávají se ihned při vypořádání obchodu, a jiné nefinanční trhy, jako jsou termínové komoditní trhy;
17)
„programem zpětného odkupu“ obchodování s vlastními akciemi v souladu s články 21 až 27 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/30/EU (20);
18)
„algoritmickým obchodováním“ algoritmické obchodování vymezené v čl. 4 odst. 1 bodu 39 směrnice 2014/65/EU;
19)
„povolenkami na emise“ povolenky na emise vymezené v příloze I oddíle C bodě 11 směrnice 2014/65/EU;
20)
„účastníkem trhu s povolenkami na emise“ osoba, která provádí obchody, včetně zadávání pokynů k obchodování, s povolenkami na emise, od nich odvozenými draženými produkty nebo s nimi souvisejícími deriváty a na kterou se neuplatní výjimka podle čl. 17 odst. 2 druhého pododstavce;
21)
„emitentem“ právnická osoba podle soukromého nebo veřejného práva, která emituje finanční nástroje nebo navrhuje jejich emisi, přičemž emitentem je v případě depozitních poukázek představujících finanční nástroje emitent zastoupeného finančního nástroje;
22)
„velkoobchodním energetickým produktem“ velkoobchodní energetický produkt vymezený v čl. 2 bodu 4 nařízení (EU) č. 1227/2011;
23)
„vnitrostátním regulačním orgánem“ vnitrostátní regulační orgán vymezený v čl. 2 bodu 10 nařízení (EU) č. 1227/2011;
24)
„komoditními deriváty“ komoditní deriváty vymezené v čl. 2 odst. 1 bodu 30 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (21);
25)
„osobou s řídicí pravomocí“ osoba v rámci emitenta, účastníka trhu s povolenkami na emise nebo jiného subjektu uvedeného v čl. 19 odst. 10, která je:
a)
členem správního, řídicího nebo dozorčího orgánu tohoto subjektu, nebo
b)
vedoucím pracovníkem, který není členem orgánů uvedených v písmenu a), který má pravidelný přístup k vnitřním informacím týkajícím se přímo nebo nepřímo tohoto subjektu a pravomoc činit řídicí rozhodnutí, která ovlivňují budoucí vývoj a obchodní vyhlídky tohoto subjektu;
26)
„osobou úzce propojenou“:
a)
manžel/manželka či partner, kterého vnitrostátní právní předpisy uznávají za osobu rovnocennou manželovi/manželce;
b)
vyživované dítě v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
c)
příbuzný, který s ní ke dni uskutečnění předmětného obchodu žil po dobu nejméně jednoho roku ve společné domácnosti, nebo
d)
právnická osoba, svěřenský fond nebo společenství, jejichž řídicí funkce jsou vykonávány osobou s řídicí pravomocí nebo osobou uvedenou v písmenech a), b) nebo c) nebo které jsou přímo nebo nepřímo ovládány touto osobou, které byly zřízeny ve prospěch této osoby, nebo jejichž ekonomické zájmy v podstatě odpovídají ekonomickým zájmům této osoby;
27)
„záznamy o datových přenosech“ záznamy provozních údajů ve smyslu čl. 2 písm. b) druhého odstavce směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES (22);
28)
„osobou, která profesně sjednává nebo provádí obchody“ osoba, která se profesně zabývá přijímáním a předáváním pokynů nebo prováděním obchodů týkajících se finančních nástrojů;
29)
„referenční hodnotou“ veřejně dostupná nebo zveřejněná sazba, index nebo číselná hodnota, která je periodicky nebo pravidelně vypočítávána použitím určitého vzorce nebo na základě hodnoty jednoho nebo více podkladových aktiv nebo cen, včetně odhadů cen, platných či odhadovaných úrokových sazeb nebo jiných hodnot nebo údajů z průzkumů, přičemž s odkazem na tuto referenční hodnotu se určuje částka splatná u finančního nástroje nebo hodnota finančního nástroje;
30)
„tvůrcem trhu“ tvůrce trhu vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 7 směrnice 2014/65/EU;
31)
„postupným navyšováním účasti“ (stake-building) nákup cenných papírů ve společnosti, na který se nevztahuje právní ani regulační povinnost oznámit nabídku na převzetí v souvislosti s touto společností;
32)
„účastníkem trhu zpřístupňujícím vnitřní informace“ fyzická či právnická osoba spadající do jakékoli z kategorií stanovených v čl. 11 odst. 1 písm. a) až d) a čl. 11 odst. 2, která zpřístupňuje informace v průběhu sondování trhu;
33)
„vysokofrekvenčním obchodováním“ vysokofrekvenční obchodování vymezené v čl. 4 odst. 1 bodu 40 směrnice 2014/65/EU;
34)
„informací doporučující nebo navrhující investiční strategii“ informace:
i)
od nezávislého analytika, investičního podniku, úvěrové instituce, jakékoli jiné osoby, jejíž hlavní podnikatelskou činností je vypracovávání investičního doporučení, nebo fyzické osoby, které pro ně pracují na základě pracovní smlouvy nebo jiným způsobem, kteří přímo či nepřímo vyjadřují konkrétní investiční doporučení s ohledem na finanční nástroj nebo emitenta, nebo
ii)
od jiných osob, než jsou osoby uvedené v bodě i), které přímo navrhují konkrétní investiční rozhodnutí s ohledem na finanční nástroj;
35)
„investičními doporučeními“ informace doporučující nebo navrhující investiční strategii, výslovně či implicitně, s ohledem na jeden nebo více finančních nástrojů či emitentů, včetně stanoviska ohledně současné nebo budoucí hodnoty či ceny těchto nástrojů, a určené pro distribuční kanály nebo pro veřejnost.
2. Pro účely článku 5 se rozumí:
a)
„cennými papíry“:
i)
akcie a cenné papíry rovnocenné akciím,
ii)
dluhopisy a jiné formy dluhových cenných papírů, nebo
iii)
dluhové cenné papíry konvertibilní nebo vyměnitelné za akcie nebo za jiné cenné papíry rovnocenné akciím;
b)
„souvisejícími nástroji“ tyto finanční nástroje, včetně nástrojů nepřijatých k obchodování nebo obchodovaných v obchodním systému nebo pro něž nebyla podána žádost o přijetí k obchodování v obchodním systému:
i)
smlouvy nebo práva týkající se úpisu, nabývání nebo zcizování cenných papírů,
ii)
finanční deriváty cenných papírů,
iii)
jestliže jsou cennými papíry konvertibilní nebo vyměnitelné dluhové nástroje, takové cenné papíry, na které mohou být tyto konvertibilní nebo vyměnitelné dluhové nástroje konvertovány nebo vyměněny,
iv)
nástroje emitované nebo zaručené emitentem nebo ručitelem cenných papírů, jejichž tržní cena může podstatně ovlivnit cenu dotyčných cenných papírů, nebo naopak,
v)
jestliže cennými papíry jsou cenné papíry rovnocenné akciím, akcie představované těmito cennými papíry a veškeré jiné cenné papíry rovnocenné těmto akciím;
c)
„významnou distribucí“ primární nebo sekundární nabídka cenných papírů lišící se od běžného obchodování jak hodnotou nabízených cenných papírů, tak prodejními metodami;
d)
„stabilizací“ nákup nebo nabídka nákupu cenných papírů nebo obchod se s nimi rovnocennými souvisejícími nástroji, uskutečněné úvěrovou institucí či investičním podnikem v souvislosti s významnou distribucí takových cenných papírů výlučně za účelem podpory jejich tržní ceny po předem určenou dobu z důvodu prodejního tlaku na takové cenné papíry.
Článek 4
Oznamování a seznam finančních nástrojů
1. Organizátoři regulovaných trhů a investiční podniky a organizátoři mnohostranných obchodních systémů nebo organizovaných obchodních systémů oznámí bezodkladně příslušným orgánům obchodního systému každý finanční nástroj, pro nějž byla předložena žádost o přijetí k obchodování v jejich obchodním systému, jež byl přijat k obchodování nebo s nímž je obchodováno poprvé.
Rovněž oznámí příslušnému orgánu obchodního systému finanční nástroje, které již nejsou obchodovány nebo již nejsou přijaty k obchodování, ledaže je datum, kdy tento finanční nástroj přestane být obchodován nebo není přijat k obchodování, známo a bylo uvedeno v oznámení učiněném podle prvního pododstavce.
Oznámení uvedená v tomto odstavci obsahují případně názvy a identifikátory dotyčných finančních nástrojů a datum a čas, kdy byla předložena žádost o přijetí k obchodování a datum a čas prvního obchodu.
Organizátoři trhů a investiční podniky příslušným orgánům obchodního systému rovněž předají informace uvedené v třetím pododstavci, pokud se jedná o finanční nástroje, které byly předmětem žádosti o přijetí k obchodování nebo byly přijaty k obchodování před 2. červencem 2014 a které jsou po uvedeném dni stále přijaty k obchodování.
2. Příslušné orgány obchodního systému bezodkladně zašlou oznámení obdržená podle odstavce 1 orgánu ESMA, který tato oznámení okamžitě po jejich obdržení zveřejní ve formě seznamu na svých internetových stránkách. Orgán ESMA tento seznam aktualizuje okamžitě poté, co od příslušného orgánu obchodního systému obdrží oznámení. Tento seznam neomezuje oblast působnosti tohoto nařízení.
3. Tento seznam obsahuje tyto informace:
a)
názvy a identifikátory finančních nástrojů, které jsou předmětem žádosti o přijetí k obchodování, byly přijaty k obchodování nebo byly obchodovány poprvé na regulovaných trzích, v mnohostranných obchodních systémech a v organizovaných obchodních systémech;
b)
datum a čas podání žádosti o přijetí k obchodování, přijetí k obchodování nebo prvního obchodování;
c)
podrobnosti ohledně obchodních míst, v nichž jsou finanční nástroje předmětem žádosti o přijetí k obchodování, kdy byly přijaty k obchodování nebo kde byly poprvé obchodovány, a
d)
datum a čas, kdy se s finančními nástroji přestane obchodovat nebo přestanou být přijaty k obchodování.
4. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se stanoví:
a)
obsah oznámení podle odstavce 1, a
b)
podoba a podmínky sestavování, zveřejňování a vedení seznamu uvedeného v odstavci 3.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (23).
5. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se stanoví časový harmonogram, formát a vzor podávání oznámení podle odstavců 1a 2.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 5
Výjimka pro programy zpětného odkupu a stabilizace
1. Zákazy uvedené v článcích 14 a 15 tohoto nařízení se nevztahují na obchodování s vlastními akciemi v rámci programů zpětného odkupu, pokud:
a)
budou před začátkem obchodování uveřejněny úplné podrobnosti o daném programu;
b)
dané obchody jsou oznámeny příslušnému orgánu obchodního systému podle odstavce 3 jako součást programu zpětného odkupu a následně uveřejněny;
c)
pokud jsou dodrženy přiměřené mezní hodnoty s ohledem na objem a cenu;
d)
probíhá v souladu s cíli uvedenými v odstavci 2 a s podmínkami uvedenými v tomto článku a v regulačních technických normách podle odstavce 6.
2. Aby se na program zpětného odkupu mohla vztahovat výjimka podle odstavce 1, musí jeho jediným účelem být:
a)
snížení základního kapitálu emitenta;
b)
splnění povinností vyplývajících z dluhových finančních nástrojů vyměnitelných za kapitálové nástroje, nebo
c)
splnění podmínek vyplývajících z akciových opčních programů nebo jiné distribuce akcií zaměstnancům nebo členům správních řídicích orgánů nebo dozorčích orgánů emitenta nebo přidruženého podniku.
3. Aby se na něj vztahovala výjimka podle odstavce 1, oznámí emitent příslušnému orgánu obchodního systému, na němž byly akcie přijaty k obchodování nebo jsou obchodovány, každý obchod související s programy zpětného odkupu, včetně informací uvedených v čl. 25 odst. 1 a 2 a čl. 26 odst. 1, 2 a 3 nařízení (EU) č. 600/2014.
4. Zákazy uvedené v článcích 14 a 15 tohoto nařízení se nevztahují na obchodování s cennými papíry nebo souvisejícími nástroji za účelem stabilizace cenných papírů, pokud:
a)
je stabilizace prováděna po omezenou dobu;
b)
jsou uveřejněny relevantní informace o této stabilizaci a jsou oznámeny příslušnému orgánu obchodního systému podle odstavce 5;
c)
jsou dodrženy přiměřené mezní hodnoty s ohledem na cenu a
d)
toto obchodování probíhá v souladu s podmínkami pro stabilizaci stanovenými v regulačních technických normách uvedených v odstavci 6.
5. Aniž je dotčen čl. 23 odst. 1, musí podrobnosti o všech stabilizačních obchodech oznamovat emitenti, nabízející nebo subjekty uskutečňující stabilizaci, bez ohledu na to, zda jednají jménem takových osob či nikoli, příslušnému orgánu obchodního systému nejpozději na konci sedmého burzovního dne ode dne provedení těchto operací.
6. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem s cílem stanovit podmínky, které musí splňovat programy zpětného odkupu a stabilizační opatření uvedená v odstavcích 1 a 4, včetně podmínek pro obchodování, omezení týkajících se času a objemu, povinností zveřejňování informací a podávání zpráv a podmínek týkajících se cen.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 6
Výjimka pro činnosti v oblasti řízení měnové politiky a správy veřejného dluhu a činnosti týkající se politiky v oblasti klimatu
1. Toto nařízení se nevztahuje na obchody, pokyny nebo jednání, které v rámci řízení měnové nebo kurzové politiky či politiky v oblasti správy veřejného dluhu provádějí:
a)
členský stát;
b)
členové ESCB;
c)
ministerstvo, agentura nebo subjekt zvláštního určení jednoho či několik členských států nebo osoba jednající jejich jménem;
d)
v případě členského státu, který je federálním státem, člen této federace.
2. Toto nařízení se rovněž nevztahuje na obchody, pokyny nebo jednání, které provádí Komise nebo jiný úředně určený subjekt nebo jakákoli osoba jednající jejich jménem při provádění správy veřejného dluhu.
Toto nařízení se rovněž nevztahuje na takové obchody, pokyny nebo jednání, které provádí
a)
Unie;
b)
subjekt zvláštního určení pro jeden nebo několik členských států;
c)
Evropská investiční banka;
d)
Evropský nástroj finanční stability;
e)
Evropský mechanismus stability;
f)
mezinárodní finanční instituce zřízená dvěma nebo více členskými státy, jejímž účelem je mobilizovat financování a poskytovat finanční pomoc ve prospěch svých členů, kteří čelí vážným finančním problémům nebo jsou jimi ohroženi.
3. Toto nařízení se nevztahuje na činnost členských států, Komise nebo jakéhokoli jiného úředně určeného subjektu nebo jakékoli osoby jednající jejich jménem, která se týká povolenek na emise a která se provádí ve snaze dosahovat cílů politiky Unie v oblasti klimatu v souladu se směrnicí 2003/87/ES.
4. Toto nařízení se nevztahuje na činnost členských států, Komise nebo jakéhokoli jiného úředně určeného subjektu nebo jakékoli osoby jednající jejich jménem, která je prováděna v rámci společné zemědělské politiky Unie nebo společné rybářské politiky Unie v souladu s akty přijatými nebo mezinárodními dohodami uzavřenými na základě Smlouvy o fungování EU.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 s cílem rozšířit výjimky stanovené v odstavci 1 na některé veřejné orgány a centrální banky třetích zemí.
Za tímto účelem Komise do 3. ledna 2016 vypracuje a předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, jak se v mezinárodním prostředí přistupuje k veřejným orgánům pověřeným správou veřejného dluhu nebo do správy veřejného dluhu zasahujícím a k centrálním bankám třetích zemí.
Tato zpráva bude obsahovat srovnávací analýzu toho, jakým způsobem se přistupuje k těmto orgánům a k centrálním bankám v právních řádech třetích zemí, a také norem v oblasti řízení rizik, které se uplatňují na obchody prováděné těmito orgány a centrálními bankami v dotčených jurisdikcích. Pokud zpráva dospěje k závěru, zejména na základě srovnávací analýzy, že je nezbytné vyjmout měnové úkoly těchto centrálních bank třetích zemí z působnosti povinností a zákazů tohoto nařízení, rozšíří Komise výjimku uvedenou v odstavci 1 rovněž na centrální banky těchto třetích zemí.
6. Komisi je rovněž svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 s cílem rozšířit výjimku uvedenou v odstavci 3 na některé úředně určené veřejné orgány třetích zemí, které uzavřely dohodu s Unií podle článku 25 směrnice 2003/87/ES.
7. Tento článek se neuplatní na osoby pracující na základě pracovní smlouvy či na jiném základě pro orgány uvedené v tomto článku v případech, kdy tyto osoby na svůj vlastní účet přímo či nepřímo provádějí obchody nebo pokyny či se zapojují do jednání.
KAPITOLA 2
VNITŘNÍ INFORMACE, OBCHODOVÁNÍ ZASVĚCENÉ OSOBY, NEDOVOLENÉ ZPŘÍSTUPNĚNÍ VNITŘNÍ INFORMACE A MANIPULACE S TRHEM
Článek 7
Vnitřní informace
1. Pro účely tohoto nařízení se jako vnitřní informace označují následující typy informací:
a)
informace přesné povahy, která nebyla uveřejněna, týká se přímo nebo nepřímo jednoho nebo několika emitentů nebo jednoho nebo několika finančních nástrojů a která, pokud by byla zveřejněna, by pravděpodobně měla významný dopad na ceny těchto finančních nástrojů nebo na ceny souvisejících derivátových finančních nástrojů;
b)
ve vztahu ke komoditním derivátům informace přesné povahy, která nebyla uveřejněna, týkající se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více takových derivátů nebo týkající se přímo souvisejících spotových komoditních smluv, a která, pokud by byla uveřejněna, by pravděpodobně měla významný dopad na ceny těchto derivátů nebo souvisejících spotových komoditních smluv a která představuje informaci, u níž se dá rozumně očekávat, že bude zveřejněna v souladu s právními či regulatorními předpisy na úrovni EU nebo na vnitrostátní úrovni, pravidly trhu, smlouvou, praxí nebo zvyklostmi na příslušných trzích komoditních derivátů nebo spotových trzích nebo u níž tyto předpisy její zpřístupnění stanovují;
c)
ve vztahu k povolenkám na emise a na nich založeným draženým produktům informace přesné povahy, která nebyla uveřejněna, týká se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více z těchto nástrojů a která, pokud by byla uveřejněna, by pravděpodobně měla významný dopad na ceny těchto nástrojů nebo na ceny souvisejících derivátových finančních nástrojů;
d)
pro osoby pověřené prováděním pokynů týkajících se finančních nástrojů to také znamená informaci dodanou klientem a týkající se dosud nevyřízených pokynů klienta k finančním nástrojům, která je přesné povahy, týká se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více emitentů nebo jednoho nebo více finančních nástrojů a která, pokud by byla uveřejněna, by pravděpodobně měla významný dopad na ceny těchto finančních nástrojů, souvisejících spotových komoditních smluv nebo na ceny souvisejících derivátových finančních nástrojů.
2. Pro účely odstavce 1 se informace považuje za informaci přesné povahy, pokud je jejím obsahem souhrn okolností, který existuje nebo u něhož lze důvodně očekávat, že vznikne, nebo událost, která nastala nebo u níž lze důvodně očekávat, že nastane, pokud je konkrétní natolik, že umožňuje vyvozovat závěry týkající se možného vlivu tohoto souhrnu okolností nebo události na ceny finančních nástrojů nebo souvisejících derivátních finančních nástrojů, souvisejících spotových komoditních smluv nebo dražených produktů založených na povolenkách na emise. V této souvislosti v případě dlouhodobého procesu, který má vyústit nebo vyústí v konkrétní okolnosti či událost, lze tyto budoucí okolnosti či tuto budoucí událost, jakož i dílčí kroky tohoto procesu, které jsou spojeny s vyústěním v tyto budoucí okolnosti nebo v tuto budoucí událost nebo v tuto okolnost či událost vyústí považovat informace přesné povahy.
3. Dílčí krok dlouhodobého procesu představuje vnitřní informaci, pokud sám o sobě splňuje kritéria tohoto článku pro vnitřní informace.
4. Pro účely odstavce 1 se informací, která by, pokud by byla uveřejněna, pravděpodobně měla významný dopad na ceny finančních nástrojů, derivátních finančních nástrojů, souvisejících spotových komoditních smluv nebo dražených produktů založených na povolenkách na emise, rozumí informace, kterou by racionální investor pravděpodobně použil jako součást základu pro svá investiční rozhodnutí.
V případě účastníků trhu s povolenkami na emise, jejichž souhrnné emise nebo jmenovitý tepelný příkon je roven hranici stanovené v souladu s čl. 17 odst. 2 druhým pododstavcem nebo nižší, nejsou informace o jejich fyzických opatřeních považovány za informace mající významný dopad na ceny povolenek na emise, od nich odvozených dražených produktů nebo souvisejících derivátových finančních nástrojů.
5. Orgán ESMA vydá obecné pokyny k vytvoření informativního a neúplného výčtu informací, u nichž se dá rozumně očekávat, že budou zveřejněny v souladu s právními či regulatorními předpisy na úrovni Unie nebo vnitrostátním právem, s pravidly trhu, smlouvou, praxí nebo zvyklostmi na příslušných trzích komoditních derivátů nebo spotových trzích podle odst. 1 písm. b nebo u nichž tyto předpisy jejich zpřístupnění stanovují. Orgán ESMA řádně zohlední specifické rysy těchto trhů.
Článek 8
Obchodování zasvěcené osoby
1. Pro účely tohoto nařízení dochází k obchodování zasvěcené osoby tehdy, když osoba disponuje vnitřní informací a použije ji při nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, jichž se informace týká, na svůj vlastní účet nebo na účet třetí osoby, přímo nebo nepřímo. Za obchodování zasvěcené osoby se považuje také využití vnitřní informace ke zrušení nebo změně pokynu týkajícího se finančního nástroje, jehož se informace týká, pokud byl tento pokyn zadán předtím, než dotyčná osoba vnitřní informaci získala. V souvislosti s dražbami povolenek na emise nebo jiných, na nich založených dražených produktů, které se konají v souladu s nařízením (EU) č. 1031/2010, dochází k využití vnitřní informace rovněž při předkládání, úpravě nebo stažení nabídky osobou na její vlastní účet nebo na účet třetí osoby.
2. Pro účely tohoto nařízení osoba doporučuje jiné osobě obchodování zasvěcené osoby nebo ji k tomu navádí tehdy, když tato osoba disponuje vnitřní informací a:
a)
na základě této informace doporučuje jiné osobě nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, jichž se informace týká, nebo tuto osobu k takovémuto nabytí nebo zcizení navádí, nebo
b)
na základě této informace doporučuje jiné osobě zrušení nebo změnu pokynu týkajícího se finančního nástroje, jehož se informace týká, nebo tuto osobu k takovémuto zrušení nebo změně navádí.
3. Použití doporučení nebo navádění podle odstavce 2 se považuje za obchodování zasvěcené osoby ve smyslu tohoto článku v případě, kdy osobě, která využívá daného doporučení nebo návodu, je nebo by mělo být známo, že se zakládá na informacích zasvěcené osoby.
4. Tento článek se použije na každou osobu, která disponuje vnitřní informací v důsledku toho, že:
a)
je členem správních, řídicích nebo dozorčích orgánů emitenta nebo účastníka trhu s povolenkami na emise;
b)
má podíl na kapitálu emitenta nebo účastníka trhu s povolenkami na emise;
c)
má přístup k této informaci v souvislosti s výkonem zaměstnání, povolání nebo v souvislosti s plněním povinností, nebo
d)
je zapojena do trestné činnosti.
Tento článek se rovněž použije na každou osobu, která disponuje vnitřní informací za jiných okolností než těch uvedených v prvním pododstavci, pokud tato osoba ví nebo by měla vědět, že se jedná o vnitřní informaci.
5. Pokud je daná osoba právnickou osobou, tento článek se v souladu s vnitrostátním právem rovněž použije na fyzické osoby, které se podílejí na rozhodnutí o nabytí, zcizení, zrušení či změně pokynu jménem dotyčné právnické osoby.
Článek 9
Legitimní jednání
1. Pro účely článků 8 a 14 pouhá skutečnost, že právnická osoba disponuje nebo disponovala vnitřní informací, neznamená, že tato osoba uvedenou informaci využila a dopustila se tak na základě určitého nabytí nebo zcizení obchodování zasvěcené osoby, pokud tato právnická osoba:
a)
zavedla, prováděla a udržovala odpovídající a účinná vnitřní opatření a postupy, které účinně zajišťují, aby ani fyzická osoba, která jejím jménem rozhodla o nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, kterých se daná informace týká, ani žádná jiná fyzická osoba, která mohla jakýmkoli způsobem ovlivnit toto rozhodnutí, nedisponovala vnitřní informací, a
b)
nepodněcovala, nevydávala doporučení, nenaváděla nebo jiným způsobem neovlivňovala fyzickou osobu, která jménem této právnické osoby nabyla nebo zcizila finanční nástroje, kterých se tato informace týká.
2. Pro účely článků 8 a 14 pouhá skutečnost, že určitá osoba disponuje vnitřní informací, neznamená, že tato osoba uvedenou informaci využila a dopustila se tak na základě určitého nabytí nebo zcizení obchodování zasvěcené osoby, pokud tato osoba:
a)
je pro finanční nástroj, kterého se uvedená informace týká, tvůrcem trhu, nebo osobou oprávněnou jednat jako protistrana, a nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, kterých se tato informace týká, je provedeno oprávněně v rámci běžného výkonu její funkce tvůrce trhu nebo protistrany u tohoto finančního nástroje, nebo
b)
je oprávněna provádět pokyny jménem třetích stran a nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, k nimž se tento pokyn vztahuje, je provedeno jakožto oprávněný pokyn v rámci běžného výkonu zaměstnání, povolání nebo funkce této osoby.
3. Pro účely článků 8 a 14 pouhá skutečnost, že určitá osoba disponuje vnitřní informací, neznamená, že tato osoba uvedenou informaci využila a dopustila se tak na základě určitého nabytí nebo zcizení obchodování zasvěcené osoby, pokud tato osoba provádí obchod za účelem nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, přičemž tento obchod provádí v rámci plnění povinnosti, která vznikla v dobré víře a není určena k obejití zákazu obchodování zasvěcené osoby a:
a)
tato povinnost vyplývá z pokynu zadaného nebo z dohody uzavřené předtím, než dotyčná osoba získala vnitřní informaci, nebo
b)
tento obchod se provádí za účelem splnění právní nebo regulační povinnosti, která vznikla předtím, než dotyčná osoba disponovala vnitřní informací.
4. Pro účely článků 8 a 14 pouhá skutečnost, že určitá osoba disponuje vnitřní informací, neznamená, že tato osoba uvedenou informaci využila a dopustila se tak obchodování zasvěcené osoby, pokud tato osoba získala uvedenou vnitřní informaci při uskutečňování veřejného převzetí společnosti či fúze se společností, a použije uvedenou vnitřní informaci pouze za účelem uskutečnění této fúze či veřejného převzetí, za předpokladu, že ve chvíli schválení této fúze nebo přijetí nabídky ze strany akcionářů této společnosti byly veškeré vnitřní informace uveřejněny či jiným způsobem přestaly být vnitřními informacemi.
Tento odstavec se nevztahuje na postupné navyšování účasti (stake-building).
5. Pro účely článků 8 a 14 pouhá skutečnost, že určitá osoba využívá při nabytí či zcizení vlastní znalosti o tom, že se rozhodla nabýt či zcizit finanční nástroje, sama o sobě neznamená, že tato osoba využila vnitřní informaci.
6. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 5 tohoto článku, za porušení zákazu obchodování zasvěcené osoby podle článku 14 může být nicméně považován případ, kdy příslušný orgán stanoví, že v pozadí daných pokynů k obchodování, obchodů či jednání byl nelegitimní důvod.
Článek 10
Nedovolené zpřístupnění vnitřní informace
1. Pro účely tohoto nařízení dochází k nedovolenému zpřístupnění vnitřní informace tehdy, pokud osoba disponuje vnitřní informací a zpřístupní tuto informaci jakékoli jiné osobě, s výjimkou případů, kdy dojde k tomuto zpřístupnění informací v rámci běžného výkonu zaměstnání, povolání či plnění povinností.
Tento odstavec se vztahuje na všechny fyzické či právnické osoby v situacích či za okolností uvedených v čl. 8 odst. 4.
2. Pro účely tohoto nařízení se pokračující zpřístupnění doporučení nebo podnětů podle čl. 8 odst. 2 považuje za nedovolené zpřístupnění vnitřní informace podle tohoto článku v případě, že osobě, která zveřejňuje doporučení nebo podněty, je nebo by mělo být známo, že se toto jednání zakládá na vnitřní informaci.
Článek 11
Sondování trhu
1. Sondování trhu spočívá ve sdělení informací před oznámením obchodu jednomu či několika potenciálním investorům, s cílem odhadnout zájem potenciálních investorů o případný obchod a podmínky týkající se tohoto obchodu, jako je jeho případný rozsah či cena:
a)
emitentem;
b)
druhotným předkladatelem finančního nástroje, v takovém množství či hodnotě, které tento obchod odlišují od běžného obchodování, přičemž způsob prodeje se zakládá na předchozím posouzení případného zájmu potenciálních investorů;
c)
účastníkem trhu s povolenkami na emise, nebo
d)
třetí stranou jednající jménem nebo na účet osoby uvedené v písmenech a), b) či c).
2. Aniž je dotčen čl. 23 odst. 3, za sondování trhu je považováno rovněž zpřístupnění vnitřní informace osobou, která má v úmyslu učinit nabídku na převzetí cenných papírů společnosti či fúzi se společností, stranám oprávněným k těmto cenným papírům, za předpokladu, že:
a)
dotyčné informace jsou nezbytné k tomu, aby si strany oprávněné k těmto cenným papírům mohly učinit názor na to, zda jsou ochoty své cenné papíry nabídnout, a
b)
ochota stran oprávněných k cenným papírům nabídnout své cenné papíry je rozumně požadována pro rozhodnutí o tom, zda nabídka na převzetí či fúze budou učiněny.
3. Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace před zahájením sondování trhu především zváží, zda toto sondování trhu bude zahrnovat zpřístupnění vnitřní informace. Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace si svůj závěr a důvody, které jej k němu vedly, písemně zaznamená. Na žádost předá tyto písemné záznamy příslušnému orgánu. Tato povinnost se vztahuje na každý jednotlivý případ zpřístupnění informací v průběhu celého sondování trhu. Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace aktualizuje písemné záznamy uvedené v tomto odstavci odpovídajícím způsobem.
4. Pro účely čl. 10 odst. 1 se zpřístupnění vnitřní informace v průběhu sondování trhu považuje za zpřístupnění této informace v rámci běžného výkonu zaměstnání, povolání či plnění povinností, pokud účastník trhu zveřejňující vnitřní informaci splnil podmínky stanovené v odstavcích 3 a 5 tohoto článku.
5. Za účelem uplatnění odstavce 4, účastník trhu zveřejňující vnitřní informaci musí před takovýmto zpřístupněním:
a)
získat souhlas osoby, které je sondování trhu určeno, s obdržením vnitřních informací;
b)
informovat osobu, které je sondování trhu určeno, o zákazu využít tyto informace či pokusit se využít tyto informace k tomu, aby nabyla nebo zcizila, na vlastní účet či na účet třetí strany, finanční nástroje, jichž se tyto informace týkají;
c)
informovat osobu, které je sondování trhu určeno, o zákazu využít tyto informace či pokusit se využít tyto informace k tomu, aby zrušila či pozměnila pokyn, který byl již vydán a který se vztahuje na finanční nástroj, jehož se tyto informace týkají a
d)
informovat osobu, které je sondování trhu určeno, o tom, že svým souhlasem s obdržením těchto informací se zavazuje k tomu, že s těmito informacemi bude zacházet jako s vnitřními.
Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace vytvoří a uchová záznam všech informací, které předal osobě, jíž je sondování trhu určeno, včetně informací zveřejněných v souladu s písm. a) až d) prvního pododstavce, a záznamy o totožnosti potenciálních investorů, jímž byly dané informace zveřejněny, mimo jiné právnických a fyzických osob jednajících jménem potenciálního investora, a záznamy o datech a časech každého zpřístupnění informací. Na žádost předloží účastník trhu zveřejňující vnitřní informace tento záznam příslušnému orgánu.
6. Pokud zveřejněné informace přestaly být v průběhu sondování trhu vnitřními informacemi podle mínění účastníka trhu zveřejňujícího vnitřní informace, tento účastník trhu o tom co nejdříve vyrozumí osoby, které je obdržely.
Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace vede záznam o informacích podle tohoto odstavce a na žádost jej předloží příslušnému orgánu.
7. Aniž jsou dotčena ustanovení tohoto článku, osoba, které je sondování trhu určeno, sama posoudí, zda disponuje vnitřními informacemi, případně kdy přestane vnitřními informacemi disponovat.
8. Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace uchovává záznamy uvedené v tomto článku po dobu alespoň pěti let.
9. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem ke stanovení vhodných opatření, postupů a požadavků pro vedení záznamů pro osoby v rámci plnění požadavků stanovených v odstavcích 4, 5, 6 a 8.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předá Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
10. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro stanovení systémů a vzorů oznámení pro osoby v rámci plnění požadavků stanovených v odstavcích 4, 5, 6 a 8 tohoto článku, zejména přesného formátu záznamů uvedených v odstavcích 4 až 8 a technických prostředků pro vhodné sdělení informací uvedených v odstavci 6 osobě, které je sondování trhu určeno.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi nejpozději do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
11. Orgán ESMA vydá obecné pokyny určené osobám, jimž je sondování trhu určeno, v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010, které se týkají:
a)
faktorů, které tyto osoby mají zohlednit, pokud jim jsou sděleny informace jako součást sondování trhu, aby posoudily, zda lze tyto informace pokládat za vnitřní;
b)
opatření, která tyto osoby mají učinit, pokud jim vnitřní informace byly sděleny, aby splnily podmínky stanovené v článcích 8 a 10 tohoto nařízení, a
c)
záznamů, které tyto osoby mají uchovávat, aby prokázaly, že splnily podmínky stanovené v článcích 8 a 10 tohoto nařízení.
Článek 12
Manipulace s trhem
1. Pro účely tohoto nařízení se jako manipulace s trhem označují následující činnosti:
a)
uzavření obchodu, zadání pokynu k obchodování nebo jiné jednání, které:
i)
dává nebo je způsobilé dávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku, poptávku nebo cenu finančního nástroje, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise, nebo
ii)
zajišťuje nebo je způsobilé zajistit cenu jednoho nebo několika finančních nástrojů, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise na neobvyklé nebo umělé úrovni,
pokud osoba, která uzavírá obchod, vydává pokyn k obchodování nebo jinak jedná, neprokáže, že tento obchod, pokyn nebo jednání probíhá z legitimních důvodů a v souladu s uznávanými tržními postupy zavedenými podle článku 13;
b)
uzavření obchodu, zadání pokynu k obchodování nebo jiná činnost nebo jednání, které ovlivňuje nebo pravděpodobně ovlivní cenu jednoho nebo několika finančních nástrojů, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise, přičemž jsou použity fiktivní prostředky nebo jiná forma klamavého nebo lstivého jednání;
c)
šíření informací prostřednictvím médií, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky, které vydávají nebo budou pravděpodobně vydávat nesprávné nebo zavádějící signály týkající se nabídky, poptávky nebo ceny finančního nástroje, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise nebo zajišťují nebo pravděpodobně zajistí cenu jednoho nebo několika finančních nástrojů, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise na neobvyklé nebo umělé úrovni, včetně šíření zvěsti, pokud osoba, která tyto informace šíří, ví nebo by měla vědět, že tyto informace jsou nepravdivé nebo zavádějící;
d)
předání nepravdivých anebo zavádějících informací nebo nepravdivých nebo zavádějících vstupních údajů ve vztahu k referenční hodnotě, pokud osoba, která tyto informace či vstupní údaje předala, věděla nebo měla vědět, že jsou nepravdivé nebo zavádějící, nebo jakékoli jiné jednání, které manipuluje s výpočtem referenční hodnoty.
2. Za manipulaci s trhem je mimo jiné považováno toto jednání:
a)
jednání osoby nebo osob jednajících ve shodě směřující k získání dominantního postavení v oblasti nabídky nebo poptávky po finančním nástroji, souvisejících spotových komoditních smlouvách nebo dražených produktech odvozených od povolenek na emise, které má nebo bude pravděpodobně mít přímo nebo nepřímo za následek fixaci nákupních nebo prodejních cen nebo vytváří nebo bude pravděpodobně vytvářet jiné nespravedlivé podmínky pro obchodování;
b)
nákup nebo prodej finančních nástrojů v době otevírání nebo uzavírání trhu, který má nebo pravděpodobně bude mít účinek oklamat investory jednající na základě uvedených cen včetně zahajovacích nebo závěrečných cen;
c)
zadávání pokynů obchodnímu systému včetně jejich zrušení či jakýchkoli úprav, všemi dostupnými prostředky obchodování, včetně elektronických prostředků, jako jsou strategie algoritmického nebo vysokofrekvenčního obchodování, a které má jeden z účinků uvedených v odst. 1 písm. a) nebo b), za účelem:
i)
narušení nebo zpoždění fungování systému obchodování obchodního systému, nebo pravděpodobného dosažení tohoto účinku,
ii)
ztížení identifikace skutečných pokynů v systému obchodování obchodního systému pro další osoby, nebo pravděpodobného dosažení tohoto účinku, a to prostřednictvím zadání pokynů, které má za následek přetížení nebo destabilizaci evidence příkazů, nebo
iii)
vytvoření nebo pravděpodobného vytvoření nepravdivého nebo zavádějícího signálu o nabídce nebo poptávce po finančním nástroji nebo o jeho ceně, zejména prostřednictvím zadání pokynů na zahájení nebo posílení určitého trendu;
d)
využití příležitostného nebo pravidelného přístupu k tradičním nebo elektronickým médiím k vyslovení názoru na finanční nástroj, související spotovou komoditní smlouvu nebo dražený produkt odvozený od povolenek na emise (nebo nepřímo na jejich emitenta) po předchozím otevření pozice na tento finanční nástroj, související spotovou komoditní smlouvu nebo dražený produkt odvozený od povolenek na emise s následným prospěchem z dopadů vysloveného názoru na cenu tohoto nástroje, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise, a to bez současného zveřejnění střetu zájmů odpovídajícím a účinným způsobem;
e)
koupě nebo prodej povolenek na emise nebo souvisejících derivátů na sekundárním trhu před dražbou konanou podle nařízení (EU) č. 1031/2010 s účinkem fixování dražebních zúčtovacích cen za dražené produkty na neobvyklých nebo umělých úrovních nebo matení účastníků dražby podávajících nabídky.
3. Pro účely použití odst. 1 písm. a) a b) a aniž jsou dotčeny formy jednání uvedené v odstavci 2, stanoví příloha I demonstrativní výčet ukazatelů týkajících se využívání fiktivních prostředků nebo jakýchkoli jiných forem klamavého nebo lstivého jednání a demonstrativní výčet ukazatelů týkajících se nepravdivých nebo zavádějících signálů a zajišťování cen.
4. Pokud je osoba uvedená v tomto článku právnickou osobou, tento článek se v souladu s vnitrostátním právem použije také na fyzické osoby, které se podílí na rozhodnutí o provedení činností na účet dotyčné právnické osoby.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35, které upřesní ukazatele uvedené v příloze I, s cílem objasnit jejich prvky a vzít v úvahu technický vývoj na finančních trzích.
Článek 13
Uznávané tržní postupy
1. Zákaz uvedený v článku 15 se nevztahuje na činnosti uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. a) za předpokladu, že osoba uzavírající obchod, zadávající pokyn k obchodování či jednající jinak stanoví, že tento obchod, pokyn či jednání vykonává z legitimních důvodů a v souladu s uznávanými tržními postupy zavedenými podle tohoto článku.
2. Příslušný orgán může zavést uznávaný tržní postup při zohlednění následujících kritérií:
a)
zda tržní postup stanoví významnou míru transparentnosti z hlediska trhu;
b)
zda tržní postup zajišťuje vysoký stupeň ochrany z hlediska působení tržních sil a patřičnou souhru sil nabídky a poptávky;
c)
zda tržní postup má kladný vliv na likviditu a účinnost trhu;
d)
zda tržní postup zohledňuje mechanismus obchodování na příslušném trhu a umožňuje účastníkům tohoto trhu reagovat náležitým a včasným způsobem na nově vzniklou situaci na trhu, vytvořenou tímto postupem;
e)
zda tržní postup nepředstavuje riziko pro integritu přímo nebo nepřímo souvisejících trhů, regulovaných i neregulovaných, v rámci dotčeného finančního nástroje v Unii;
f)
závěry veškerých šetření příslušného tržního postupu, která byla provedena příslušným orgánem nebo jiným orgánem, zejména pokud jde o posouzení toho, zda byla daným tržním postupem porušena pravidla nebo předpisy určené k předcházení zneužívání trhu nebo kodexy chování, bez ohledu na to, zda se týká příslušného trhu nebo trhů přímo nebo nepřímo souvisejících v rámci Unie, a
g)
strukturální charakteristiky příslušného trhu, mimo jiné, zda je regulován či nikoli, druhy obchodovaných finančních nástrojů a typy účastníků tohoto trhu, včetně míry účasti drobných investorů.
Tržní postup, který byl zaveden příslušným orgánem jako uznávaný tržní postup na určitém trhu, nelze považovat za platný pro jiné trhy, pokud příslušné orgány těchto jiných trhů uvedený postup podle tohoto článku neuznaly.
3. Dříve, než bude zaveden uznávaný tržní postup v souladu s odstavcem 2, oznámí příslušný orgán orgánu ESMA a ostatním příslušným orgánům svůj záměr zavést uznávaný tržní postup a uvede podrobné informace o posouzení provedeném podle kritérií stanovených v odstavci 2. Toto oznámení se provádí nejpozději tři měsíce předtím, než zamýšlený uznávaný tržního postup bude uplatňován.
4. Do dvou měsíců od přijetí oznámení vydá orgán ESMA stanovisko pro příslušný oznamující orgán, ve kterém posoudí slučitelnost uznávaného tržního postupu s odstavcem 2 a s regulačními technickými normami přijatými podle odstavce 7. Orgán ESMA rovněž posoudí, zda zavedení uznávaného tržního postupu nebude ohrožovat důvěru ve finanční trh Unie. Stanovisko se zveřejní na internetových stránkách orgánu ESMA.
5. Jestliže některý příslušný orgán zavede uznávaný tržní postup v rozporu se stanoviskem orgánu ESMA vydaným v souladu s odstavcem 4, zveřejní na svých internetových stránkách do 24 hodin od zavedení tohoto uznávaného tržního postupu oznámení, ve kterém plně vysvětlí důvody tohoto kroku, včetně zdůvodnění, proč tento uznávaný tržní postup neohrožuje důvěru v trh.
6. Domnívá-li se některý příslušný orgán, že jiný příslušný orgán zavedl uznávaný tržní postup, který nesplňuje kritéria podle odstavce 2, orgán ESMA bude v souladu se svými pravomocemi podle článku 19 nařízení (EU) č. 1095/2010 dotyčným orgánům nápomocen při dosahování dohody.
Nepodaří-li se dotyčným příslušným orgánům dosáhnout dohody, může orgán ESMA přijmout rozhodnutí v souladu s čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010.
7. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku vypracuje orgán ESMA návrhy regulačních technických norem, které stanoví kritéria, postup a požadavky pro zavedení uznávaného tržního postupu podle odstavců 2, 3 a 4 a požadavky pro jeho zachování, ukončení nebo pro změnu podmínek pro jeho uznání.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předá Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
8. Příslušné orgány pravidelně a alespoň každé dva roky přezkoumávají uznávané tržní postupy, které přijaly, zejména s ohledem na významné změny prostředí příslušných trhů, jako jsou např. změny pravidel obchodování nebo tržních infrastruktur, s cílem rozhodnout, zda je zachovají, ukončí nebo zda změní podmínky pro jejich uznávání.
9. Orgán ESMA zveřejní na svých internetových stránkách seznam uznávaných tržních postupů a uvede, ve kterých členských státech se tyto postupy uplatňují.
10. Orgán ESMA sleduje uplatňování uznávaných tržních postupů a předkládá Komisi každoročně zprávu o jejich uplatňování na dotčených trzích.
11. Příslušné orgány oznámí uznávané tržní postupy, které zavedly před 2. červencem 2014 orgánu ESMA do tří měsíců od vstupu regulačních technických norem podle odstavce 7 v platnost.
Uznávané tržní postupy uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce se v dotyčném členském státě používají, dokud příslušný orgán nepřijme rozhodnutí o pokračování daného postupu na základě stanoviska orgánu ESMA podle odstavce 4.
Článek 14
Zákaz obchodování zasvěcené osoby a nedovoleného zpřístupnění vnitřní informace
Je zakázáno:
a)
provádět obchodování zasvěcené osoby nebo se o ně pokoušet;
b)
doporučovat jiné osobě, aby prováděla obchodování zasvěcené osoby, nebo ji k tomu navádět, nebo
c)
nedovoleně zveřejnit vnitřní informaci.
Článek 15
Zákaz manipulace s trhem
Je zakázáno provádět manipulaci s trhem nebo se o ni pokoušet.
Článek 16
Prevence a odhalování zneužívání trhu
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující činnost obchodního systému zavedou a zachovávají účinná opatření, systémy a postupy v souladu s články 31 a 54 směrnice 2014/65/EU zaměřené na prevenci a odhalování obchodování zasvěcené osoby a manipulace s trhem a pokusů o ně.
Osoba uvedená v prvním pododstavci ohlásí bezodkladně příslušnému orgánu obchodního systému pokyny a obchody, včetně jejich zrušení a změn, které by mohly představovat obchodování zasvěcené osoby, manipulaci s trhem či pokus o ně.
2. Osoba, která profesně sjednává nebo provádí obchody, zavede a provádí účinná opatření, systémy a postupy k detekci a hlášení podezřelých pokynů a obchodů. Má-li tato osoba důvodné podezření, že pokyn nebo obchod s jakýmkoli finančním nástrojem, ať již zadané nebo provedené v obchodním systému nebo mimo něj, by mohly představovat obchodování zasvěcené osoby, manipulaci s trhem či pokus o ně, je tato osoba povinna tuto skutečnost bez prodlení oznámit příslušnému orgánu uvedenému v odstavci 3.
3. Aniž je dotčen článek 22, osoby, které profesně sjednávají nebo provádějí obchody, dodržují oznamovací předpisy členského státu, ve kterém mají sídlo nebo ústředí, nebo, v případě pobočky, členského státu, ve kterém se pobočka nachází. Oznámení se činí příslušnému orgánu tohoto členského státu.
4. Příslušné orgány uvedené v odstavci 3, které obdrží oznámení podezřelých pokynů a obchodů předají tuto informaci okamžitě příslušným orgánům dotčeného obchodního systému.
5. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví:
a)
vhodná opatření, systémy a postupy pro splnění požadavků stanovených v odstavcích 1 a 2, a
b)
vzory oznámení, které budou osoby používat v rámci plnění požadavků stanovených v odstavcích 1 a 2.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2016.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA 3
POŽADAVKY NA ZVEŘEJŇOVÁNÍ
Článek 17
Zveřejňování vnitřních informací
1. Emitent je povinen co nejdříve informovat veřejnost o vnitřních informacích, jež se tohoto emitenta přímo týkají.
Emitent zajistí, aby vnitřní informace byly zveřejněny způsobem, který umožní rychlý přístup a úplné, správné a včasné posouzení informací ze strany veřejnosti a případně v úředně určeném mechanismu podle článku 21 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES (24). Emitent nesmí zveřejnění vnitřních informací spojit s uváděním svých činností na trh. Emitent umístí a po dobu přinejmenším pěti let uchovává na svých internetových stránkách veškeré vnitřní informace, které je povinen zveřejnit.
Tento článek se vztahuje na emitenty, kteří požadovali nebo schválili přijetí svých finančních nástrojů k obchodování na regulovaném trhu v některém z členských států nebo v případě nástrojů obchodovaných pouze v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému na emitenty, kteří schválili obchodování se svými finančními nástroji v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému nebo kteří požádali o přijetí svých finančních nástrojů k obchodování v mnohostranném obchodním systému v některém z členských států.
2. Účastník trhu s povolenkami na emise je povinen účinně a včas zveřejnit vnitřní informace týkající se povolenek na emise, které drží v souvislosti se svým podnikáním, včetně činností v oblasti letectví podle vymezení v příloze I směrnice 2003/87/ES nebo zařízení ve smyslu čl. 3 písm. e) uvedené směrnice, které daný účastník, mateřská společnost nebo přidružená společnost vlastní nebo kontroluje, nebo za něž je z provozního hlediska účastník, jeho mateřská společnost nebo přidružená společnost odpovědná, a to zcela nebo částečně. Pokud jde o zařízení, musí toto sdělení obsahovat relevantní informace o kapacitě a využití zařízení, včetně plánovaných či neplánovaných odstávek těchto zařízení.
První pododstavec se nevztahuje na účastníky trhu s povolenkami na emise, pokud činnosti v oblasti letectví nebo zařízení, které vlastní, kontroluje nebo za něž je zodpovědný, produkovaly v předchozím roce emise pod úrovní minimální prahové hodnoty ekvivalentu oxidu uhličitého, a v případě zařízení, kde probíhá spalování, nepřesáhl jmenovitý tepelný příkon minimální prahovou hodnotu.
Komisi je svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 opatření, kterými se stanoví minimální hranice ekvivalentu oxidu uhličitého a minimální hranice jmenovitého tepelného příkonu pro účely uplatnění výjimky stanovené v druhém pododstavci tohoto odstavce.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35, opatření, kterými se určí příslušný orgán pro oznamování podle odstavců 4 a 5 tohoto článku.
4. Emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise může na svou vlastní odpovědnost odložit zveřejnění vnitřních informací za předpokladu, že jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
okamžité zveřejnění pravděpodobně ohrozí oprávněné zájmy emitenta nebo účastníka trhu s povolenkami na emise;
b)
odkladem zveřejnění pravděpodobně nedojde k uvedení veřejnosti v omyl;
c)
emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise je schopen zajistit důvěrnost těchto informací.
V případě dlouhodobého procesu, který probíhá ve fázích a který má vyústit nebo vyústí v konkrétní okolnost či událost, může emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise na svou vlastní odpovědnost zveřejnění vnitřních informací týkajících se tohoto procesu odložit za podmínek stanovených v písmenech a), b) a c) prvního pododstavce.
Pokud emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise odložil zveřejnění vnitřních informací podle tohoto odstavce, je povinen oznámit příslušnému orgánu uvedenému v odstavci 3, že zveřejnění informací bylo odloženo, a poskytnout písemné vysvětlení, jakým způsobem byly splněny podmínky stanovené v tomto odstavci, okamžitě poté, co tyto informace uveřejní. Členské státy mohou alternativně zajistit, aby záznam tohoto vysvětlení byl poskytnut pouze na žádost příslušného orgánu uvedeného v odstavci 3.
5. Za účelem zachování stability finančního systému může emitent, kterým je úvěrová instituce nebo finanční instituce, na svou vlastní odpovědnost odložit zveřejnění vnitřní informace, včetně informace týkající se dočasného problému s likviditou a zejména potřeby získat od centrální banky či věřitele poslední instance dočasnou pomoc na zajištění likvidity, a to za předpokladu, že jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
zveřejnění vnitřních informací by mohlo ohrozit finanční stabilitu emitenta a finančního systému;
b)
odklad zveřejnění je ve veřejném zájmu;
c)
lze zajistit důvěrnost těchto informací, a
d)
příslušný orgán uvedený v odstavci 3 souhlasil s odložením za předpokladu splnění podmínek uvedených v písmenech a), b) a c).
6. Pro účely odst. 5 písm. a) až d) oznámí emitent příslušnému orgánu uvedenému v odstavci 3 svůj záměr odložit zveřejnění vnitřních informací a prokáže, že podmínky uvedené v odst. 5 písm. a), b) a c) byly splněny. Příslušný orgán uvedený v odstavci 3 konzultuje ve vhodném případě s národní centrální bankou nebo makroobezřetnostním orgánem, byl-li zřízen, nebo jinak s následujícími orgány:
a)
je-li emitentem úvěrová instituce či investiční podnik, s orgánem určeným podle čl. 133 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (25);
b)
v ostatních případech neuvedených v písmenu a) s jakýmkoli jiným vnitrostátním orgánem odpovědným za dohled nad emitentem.
Příslušný orgán uvedený v odstavci 3 zajistí, aby zveřejnění vnitřních informací bylo odloženo pouze na dobu, která je nezbytná ve veřejném zájmu. Příslušný orgán uvedený v odstavci 3 alespoň jednou týdně hodnotí, zda jsou stále splněny podmínky uvedené v odst. 5 písm. a), b) a c).
Nesouhlasí-li příslušný orgán uvedený v odstavci 3 s odložením zveřejnění vnitřních informací, zveřejní emitent vnitřní informace okamžitě.
Tento odstavec se použije v případech, kdy se emitent nerozhodne o odkladu zveřejnění vnitřních informací podle odstavce 4.
Odkazy v tomto odstavci na příslušný orgán uvedený v odstavci 3 není dotčena schopnost příslušného orgánu uplatňovat své funkce jakýmkoli ze způsobů uvedených v čl. 23 odst. 1.
7. Nebylo-li zveřejnění vnitřních informací odloženo v souladu s odstavci 4 a 5 a důvěrnost těchto vnitřních informací již není zaručena, emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise zveřejní uvedené vnitřní informace co nejdříve.
Tento odstavec se týká i situací, kdy se zvěst konkrétně týká vnitřní informace, jejíž zveřejnění bylo odloženo podle odstavců 4 nebo 5, pokud je zvěst natolik přesná, že nasvědčuje tomu, že důvěrnost této informace již není zachována.
8. V případě, že emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise, nebo osoba jednající jeho jménem či na jeho účet sdělí vnitřní informaci třetí osobě při běžném výkonu zaměstnání, povolání či plnění povinností, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 1, musí tuto informaci kompletně a účinně zveřejnit buď současně v případě úmyslného uveřejnění, nebo neprodleně v případě neúmyslného uveřejnění. Tento odstavec se nepoužije v případě, že osoba, která přijímá informaci, je povinna zachovávat mlčenlivost, a to bez ohledu na to, zda tato povinnost vyplývá ze zákona, předpisů, stanov nebo ze smlouvy.
9. V případě, že se obchodní systém takto rozhodne, může pro emitenty na daném trhu umístit vnitřní informace týkající se emitentů, jejichž finanční nástroje jsou přijaty k obchodování na trhu pro růst malých a středních podniků, na svých internetových stránkách namísto na internetových stránkách emitenta.
10. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem, které stanoví:
a)
technické prostředky pro vhodné zveřejňování vnitřních informací podle odstavců 1, 2, 8 a 9, a
b)
technické prostředky pro odklad zveřejnění vnitřních informací podle odstavců 4 a 5.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2016.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
11. Orgán ESMA vydá obecné pokyny k vytvoření informativního a neúplného seznamu oprávněných zájmů emitenta, jak je uvedeno v odst. 4 písm. a), a situací, v nichž by odložení zveřejnění vnitřních informací pravděpodobně uvedlo veřejnost v omyl, jak je uvedeno v odst. 4 písm. b).
Článek 18
Seznamy zasvěcených osob
1. Emitenti nebo osoby jednající jejich jménem nebo na jejich účet jsou povinni:
a)
sestavit seznam všech osob, které mají přístup k vnitřním informacím a které pro ně pracují na základě pracovní smlouvy nebo provádějí úkoly, na základě nichž mají přístup k vnitřním informacím, jako jsou poradci, účetní či ratingové agentury (seznam zasvěcených osob);
b)
neprodleně seznam zasvěcených osob aktualizovat v souladu s odstavcem 4, a
c)
na žádost předložit co nejdříve seznam zasvěcených osob příslušnému orgánu.
2. Emitenti nebo jakákoli osoba jednající jejich jménem nebo na jejich účet učiní veškeré přiměřené kroky k zajištění toho, aby veškeré osoby uvedené na seznamu zasvěcených osob písemně potvrdily právní a regulační povinnosti, které pro ně z této skutečnosti vyplývají, a aby si byly vědomy sankcí souvisejících s obchodováním zasvěcené osoby a nedovoleným zpřístupněním vnitřní informace.
Pokud seznam zasvěcených osob sestavuje a aktualizuje jiná osoba jednající jménem nebo na účet emitenta, je emitent nadále plně odpovědný za dodržení tohoto článku. Emitent si vždy zachovává právo přístupu k seznamu zasvěcených osob.
3. Seznam zasvěcených osob obsahuje přinejmenším tyto údaje:
a)
totožnost každé osoby, která má přístup k vnitřním informacím;
b)
důvod, proč je tato osoba uvedena na seznamu zasvěcených osob;
c)
datum a čas, kdy tato osoba obdržela přístup k vnitřním informacím, a
d)
datum sestavení seznamu zasvěcených osob.
4. Emitenti nebo jakákoli osoba jednající jejich jménem nebo na jejich účet neprodleně aktualizují seznam zasvěcených osob, včetně data aktualizace, za těchto okolností:
a)
pokud dojde ke změně důvodu uvedení osoby na seznamu zasvěcených osob;
b)
pokud nová osoba získá přístup k vnitřním informacím a je tedy třeba ji zařadit na seznam zasvěcených osob, a
c)
pokud osoba ztrácí přístup k vnitřním informacím.
Vždy se uvádí datum a čas změny, která vedla k aktualizaci.
5. Emitenti nebo jakákoli osoba jednající jejich jménem nebo na jejich účet uchovávají seznam zasvěcených osob po dobu alespoň pěti let od chvíle, kdy byl sestaven či aktualizován.
6. Emitenti, jejichž finanční nástroje jsou přijaty k obchodování na trhu pro růst malých a středních podniků, jsou osvobozeni od povinnosti sestavit seznam zasvěcených osob, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
emitent přijme veškerá přiměřená opatření s cílem zajistit, aby veškeré osoby s přístupem k vnitřním informacím znaly právní a regulační povinnosti, které pro ně vyplývají, a byly si vědomy sankcí souvisejících s obchodováním zasvěcené osoby a nedovoleným zpřístupněním vnitřní informace, a
b)
emitent je schopný předložit na žádost příslušnému orgánu seznam zasvěcených osob.
7. Tento článek se vztahuje na emitenty, kteří požadovali nebo schválili přijetí svých finančních nástrojů k obchodování na regulovaném trhu v některém z členských států nebo v případě nástroje obchodovaného pouze v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému na emitenty, kteří schválili obchodování se svými finančními nástroji v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému nebo kteří požádali o přijetí svých finančních nástrojů k obchodování v mnohostranném obchodním systému v některém z členských států.
8. Odstavce 1 až 5 tohoto článku se rovněž vztahují na:
a)
účastníky trhu s povolenkami na emise ve vztahu k vnitřním informacím týkajícím se povolenek na emise, které vzniknou v souvislosti s fyzickými operacemi tohoto účastníka trhu s povolenkami na emise;
b)
všechny dražební platformy, dražitele a subjekty sledující dražby ve vztahu k dražbám povolenek na emise nebo jiných od nich odvozených dražených produktů, které se konají v souladu s nařízením (EU) č. 1031/2010.
9. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem, kterými stanoví přesný formát seznamů zasvěcených osob a formát pro aktualizaci těchto seznamů uvedených v tomto článku.
Orgán ESMA předloží návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2016.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 19
Obchody osob s řídicí pravomocí
1. Osoby s řídicí pravomocí, jakož i osoby, jež jsou s nimi v úzce propojené, oznámí emitentovi nebo účastníku trhu s povolenkami na emise a příslušnému orgánu uvedenému v odst. 2 druhém pododstavci:
a)
v případě emitentů každý obchod uskutečněný na jejich vlastní účet, vztahující se k akciím nebo dluhovým nástrojům daného emitenta nebo k derivátům nebo k jiným finančním nástrojům s nimi spojeným;
b)
v případě účastníků trhu s povolenkami na emise každý obchod uskutečněný na jejich vlastní účet, vztahující se k povolenkám na emise, od nich odvozeným dražebním produktům nebo souvisejícím derivátům.
Toto oznámení bude učiněno neprodleně a nejpozději do tří obchodních dnů od uskutečnění uvedeného obchodu.
První pododstavec se použije, jakmile celkový objem obchodů v kalendářním roce dosáhne prahové hodnoty stanovené v odstavci 8, případně v odstavci 9.
2. Pro účely odstavce 1 a aniž je dotčeno právo každého členského státu uložit jiné oznamovací povinnosti, než jsou povinnosti uvedené v tomto článku, musí být veškeré obchody uskutečněné na vlastní účet osobami uvedenými v odstavci 1 oznámeny těmito osobami příslušným orgánům.
Platné předpisy pro oznamování, jež musí osoby uvedené v odstavci 1 dodržovat, jsou předpisy členského státu, ve kterém je emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise registrován. Oznámení se činí příslušnému orgánu dotyčného členského státu do tří pracovních dnů ode dne uskutečnění obchodu. Není-li emitent registrován v žádném členském státě, oznámí obchod příslušnému orgánu domovského členského státu v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. i) směrnice 2004/109/ES, a pokud jej nelze určit, příslušnému orgánu obchodního systému.
3. Emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise zajistí, aby informace oznámené v souladu s odstavcem 1 byly neprodleně uveřejněny, a to do tří pracovních dnů ode dne, kdy se obchod uskutečnil, a způsobem, který umožní rychlý a nediskriminační přístup k těmto informacím v souladu s prováděcími technickými normami uvedenými v čl. 17 odst. 10 písm. a).
Emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise využije takové sdělovací prostředky, na něž se lze rozumně spolehnout, že zajistí účinné rozšíření informací veřejnosti v celé Unii, a v případě potřeby využije úředně určený mechanismus uvedený v článku 21 směrnice 2004/109/ES.
Vnitrostátním právním předpisem lze alternativně stanovit, že dané informace může zveřejnit samotný příslušný orgán.
4. Tento článek se vztahuje na emitenty, kteří:
a)
požadovali nebo schválili přijetí svých finančních nástrojů k obchodování na regulovaném trhu nebo
b)
v případě nástroje obchodovaného pouze v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému na emitenty, kteří schválili obchodování se svými finančními nástroji v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému nebo kteří požádali o přijetí svých finančních nástrojů k obchodování v mnohostranném obchodním systému.
5. Emitenti a účastníci trhu s povolenkami na emise písemně oznámí osobám s řídicí pravomocí jejich povinnosti vyplývající z tohoto článku. Emitenti a účastníci trhu s povolenkami na emise sestaví seznam veškerých osob s řídicí pravomocí a osob, jež jsou s nimi v úzce propojené.
Osoby s řídicí pravomocí písemně oznámí osobám, jež jsou s nimi úzce propojené, jejich povinnosti vyplývající z tohoto článku a ponechají si kopii tohoto oznámení.
6. Oznámení o obchodu uvedené v odstavci 1 obsahuje tyto údaje:
a)
jméno osoby;
b)
důvod oznámení;
c)
název příslušného emitenta nebo účastníka trhu s povolenkami na emise;
d)
popis a identifikátor finančního nástroje;
e)
povahu obchodu či obchodů (např. nabytí či zcizení) s uvedením, zda je obchod spojen s prováděním akciových opčních programů či s konkrétními příklady uvedenými v odstavci 7;
f)
datum a místo obchodu či obchodů, a
g)
cenu a objem obchodu či obchodů. V případě zástavy, jejíž podmínky stanoví změnu její hodnoty, je třeba tuto skutečnost zveřejnit společně s její hodnotou v den uplatnění zástavy.
7. Pro účely odstavce 1 zahrnují obchody, pro něž platí oznamovací povinnost, rovněž toto jednání:
a)
zastavení nebo půjčení finančních nástrojů osobou s řídicí pravomocí nebo jménem úzce propojené osoby uvedené v odstavci 1;
b)
obchody uskutečněné osobami, které profesně sjednávají nebo provádí obchody, nebo jinou osobou jménem osoby s řídicí pravomocí nebo osoby s ní úzce propojenou, uvedené v odstavci 1, včetně případů, kdy daná osoba jedná dle vlastního uvážení;
c)
obchody uskutečněné v rámci životního pojištění definované v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (26), pokud:
i)
pojistníkem je osoba s řídicí pravomocí nebo osoba, jež je s ní úzce propojena podle odstavce 1,
ii)
investiční riziko nese pojistník a
iii)
pojistník je oprávněn činit nebo může dle vlastního uvážení činit investiční rozhodnutí týkající se konkrétních nástrojů v rámci tohoto životního pojištění či uskutečňovat obchody týkající se konkrétních nástrojů v rámci tohoto životního pojištění.
Pro účely písmene a) není třeba oznamovat zástavu nebo obdobné zajištění týkající se finančních nástrojů v souvislosti s jejich uložením na depozitní účet, pokud a dokud tato zástava nebo zajištění nejsou určeny k zajištění konkrétního úvěrového nástroje.
Po dobu, kdy je držitel pojistné smlouvy povinen oznamovat obchody podle tohoto článku, není pojišťovna vázána oznamovací povinností.
8. Odstavec 1 se vztahuje na každý obchod uskutečněný po dosažení celkové výše 5 000 EUR za období kalendářního roku. Prahová hodnota ve výši 5 000 EUR se určí sečtením všech obchodů uvedených v odstavci 1 bez započtení.
9. Příslušný orgán může rozhodnout o navýšení prahové hodnoty stanovené v odstavci 8 na 20 000 EUR. Předtím, než tuto prahovou hodnotu zavede, informuje orgán ESMA o svém rozhodnutí a o důvodech, které jej k němu vedly, s konkrétním odkazem na tržní podmínky, a to předtím, než vyšší prahovou hodnotu zavede. Orgán ESMA na svých internetových stránkách zveřejní seznam prahových hodnot, které jsou uplatňovány v souladu s tímto článkem, a odůvodnění těchto prahových hodnot poskytnutá příslušnými orgány.
10. Tento článek se rovněž vztahuje na obchody osob s řídicí pravomocí v rámci jakékoli dražební platformy, dražitele a subjekty sledující dražby, zapojené do dražeb pořádaných podle nařízení (EU) č. 1031/2010 a osoby, jež jsou s těmito osobami úzce propojené, pokud se jejich obchody týkají povolenek na emise, jejich derivátů či od nich odvozených dražených produktů. Tyto osoby oznámí své obchody dražebním platformám, dražitelům či subjektům sledujícím dražby a příslušnému orgánu místa registrace dražební platformy, dražitele či subjektu sledujícího dražby. Informace takto oznámené musí být zveřejněny dražebními platformami, dražiteli, subjekty sledujícími dražby nebo příslušným orgánem v souladu s odstavcem 3.
11. Aniž jsou dotčeny články 14 a 15, osoba s řídicí pravomocí v rámci emitenta se nesmí přímo ani nepřímo podílet na obchodech na svůj vlastní účet či na účet třetí strany v souvislosti s akciemi či dluhovými nástroji emitenta nebo deriváty či jinými s nimi souvisejícími finančními nástroji, a to během uzavřeného období 30 kalendářních dnů před oznámením průběžné finanční zprávy nebo zprávy na konci roku, kterou je emitent povinen uveřejnit v souladu s:
a)
pravidly obchodního systému, kde jsou akcie emitenta přijaty k obchodování, nebo
b)
vnitrostátními právními předpisy.
12. Aniž jsou dotčeny články 14 a 15, emitent může dovolit osobě s řídicí pravomocí v jeho rámci, aby během uzavřeného období uvedeného v odstavci 11 obchodovala na svůj vlastní účet či na účet třetí strany buď:
a)
na individuálním základě s ohledem na výjimečné okolnosti vyžadující okamžitý prodej akcií, jako jsou závažné finanční potíže, nebo
b)
s ohledem na povahu daného obchodování v případě obchodů uskutečňovaných v rámci systémů zaměstnaneckých akcií, systémů spoření, nároků či oprávněnosti k akciím nebo v souvislosti s nimi nebo obchodů, kdy se podíl na výtěžku z příslušného cenného papíru nemění.
13. Komisi je v souladu s článkem 35 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, kterými upřesní okolnosti, za kterých může emitent povolit obchodování během uzavřeného období, jak je uvedeno v odstavci 12, včetně okolností, které lze považovat za výjimečné, a druhů obchodů, které by opravňovaly k udělení povolení obchodovat.
14. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 opatření, kterými se stanoví druhy obchodů, jež zakládají povinnost uvedenou v odstavci 1.
15. Za účelem zajištění jednotného uplatňování odstavce 1 orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem týkajících se formátu nebo vzorové podoby, v němž mají být informace uvedené v odstavci 1 oznamovány a uveřejňovány.
Orgán ESMA předloží Komisi tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 20
Investiční doporučení a statistiky
1. Osoby, které vydávají nebo rozšiřují investiční doporučení nebo jiné informace doporučující či navrhující investiční strategii, vyvinou přiměřenou snahu o zajištění objektivní prezentace těchto informací a informují o svých zájmech nebo upozorňují na střet zájmů v souvislosti s finančními nástroji, jichž se informace týkají.
2. Veřejné instituce, které rozšiřují statistiky nebo prognózy, jež mohou mít významný vliv na finanční trhy, rozšiřují tyto statistiky objektivně a průhledně.
3. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se stanoví technická opatření pro kategorie osob uvedených v odstavci 1, pro objektivní předkládání investičních doporučení nebo jiných informací doporučujících či navrhujících investiční strategii a pro uveřejňování konkrétních zájmů nebo upozorňování na střety zájmů.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Technická opatření stanovená v regulačních technických normách podle odstavce 3 se nevztahují na novináře, kteří podléhají příslušným rovnocenným právním předpisům v členských státech, včetně příslušné rovnocenné samoregulace, za předpokladu, že tyto předpisy mají obdobné účinky jako tato technická opatření. Členské státy oznámí znění těchto příslušných rovnocenných předpisů Komisi.
Článek 21
Zveřejňování nebo šíření informací ve sdělovacích prostředcích
Pro účely článku 10, čl. 12 odst. 1 písm. c) a článku 20, jsou-li informace zveřejňovány nebo šířeny a jsou-li doporučení formulována nebo šířena pro účely žurnalistiky nebo jiné formy projevu ve sdělovacích prostředcích, je třeba toto zveřejňování nebo šíření informací posoudit s ohledem na pravidla týkající se svobody tisku a svobody projevu v ostatních sdělovacích prostředcích a na pravidla nebo kodexy, jimiž se řídí výkon novinářské činnosti, s výjimkou situací:
a)
příslušné osoby nebo osoby s nimi úzce propojené získávají, přímo nebo nepřímo, výhodu nebo zisk ze zveřejňování nebo šíření zmíněných informací, nebo
b)
zveřejnění nebo šíření je činěno se záměrem uvést trh v omyl, pokud jde o nabídku, poptávku nebo cenu finančních nástrojů.
KAPITOLA 4
ORGÁN ESMA A PŘÍSLUŠNÉ ORGÁNY
Článek 22
Příslušné orgány
Aniž jsou dotčeny pravomoci soudních orgánů, určí každý členský stát jediný správní orgán příslušný pro účely tohoto nařízení. Členské státy o tomto orgánu informují Komisi, orgán ESMA a další příslušné orgány jiných členských států. Příslušný orgán zajistí, aby se na jeho území používala ustanovení tohoto nařízení ve vztahu k veškerým činnostem prováděným na jeho území a k činnostem prováděným v zahraničí týkajícím se nástrojů přijatých k obchodování na regulovaném trhu, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, dražené v dražební platformě nebo které jsou obchodovány v mnohostranném obchodním systému nebo organizovaném obchodním systému nebo pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování v mnohostranném obchodním systému na jeho území.
Článek 23
Pravomoci příslušných orgánů
1. Příslušné orgány vykonávají své funkce a pravomoci některým z následujících způsobů:
a)
přímo;
b)
ve spolupráci s jinými orgány nebo podniky na trhu;
c)
v rámci své odpovědnosti přenesením pravomoci na jiné orgány nebo podniky na trhu;
d)
podáním žádosti u příslušných soudních orgánů.
2. Aby mohly plnit své povinnosti podle tohoto nařízení, musí mít příslušné orgány v souladu s vnitrostátním právem alespoň tyto dohledové a vyšetřovací pravomoci:
a)
mít přístup k jakémukoli dokumentu a k údajům v jakékoli podobě a získat nebo pořídit jejich kopii;
b)
požadovat informace od jakékoli osoby, včetně těch, které se postupně zúčastňují předávání pokynů nebo provádění příslušných operací, jakož i jejich nadřízených, a pokud je to nutné, předvolat a vyslechnout každou takovou osobu za účelem získání informací;
c)
ve vztahu ke komoditním derivátům požadovat informace od účastníků souvisejících spotových trhů podle standardizovaných formátů, získávat zprávy o obchodech a mít přímý přístup k systémům obchodníků;
d)
provádět kontroly na místě a šetření na jiných místech, než jsou soukromá obydlí fyzických osob;
e)
s výhradou druhého pododstavce, vstupovat do prostor fyzických a právnických osob za účelem zabavení dokumentů a údajů v jakékoli formě, pokud existuje důvodné podezření, že dokumenty nebo údaje týkající se předmětu dané kontroly nebo šetření mohou být relevantní pro dokazování případu obchodování zasvěcené osoby nebo manipulace s trhem porušujícího toto nařízení;
f)
předávat záležitosti k trestnímu vyšetřování;
g)
požadovat stávající záznamy telefonních rozhovorů, elektronické komunikace nebo záznamy o datových přenosech uchovávaných investičním podnikem, úvěrovou institucí nebo finanční institucí;
h)
požadovat, pokud to není v rozporu s vnitrostátními právními předpisy, stávající záznamy o datových přenosech uchovávaných telekomunikačním operátorem v případě, kdy existuje důvodné podezření z porušení předpisů a kdy tyto záznamy mohou být relevantní pro vyšetřování porušení čl. 14 písm. a) nebo b) nebo článku 15;
i)
požadovat zmrazení nebo obstavení aktiv či obojí;
j)
pozastavit obchodování s příslušným finančním nástrojem;
k)
požadovat dočasné zrušení veškerých postupů, které jsou podle příslušného orgánu v rozporu s tímto nařízením;
l)
uložit dočasný zákaz výkonu profesionální činnosti, a
m)
přijmout všechna nezbytná opatření k zajištění toho, aby veřejnost byla správně informována, mimo jiné opravou zveřejněných nepravdivých nebo zavádějících informací, což se může týkat i požadavku, aby emitent nebo jiná osoba, která zveřejnila nebo šířila nepravdivé nebo zavádějící informace, zveřejnila opravné prohlášení.
Je-li v souladu s vnitrostátními právními předpisy požadováno při vstupu do prostor fyzické a právnické osoby uvedené v prvním pododstavci písm. e) předchozí povolení soudního orgánu příslušného členského státu, lze pravomoc uvedenou ve zmíněném písmenu uplatnit až po obdržení tohoto předchozího povolení.
3. Členské státy zajistí přijetí vhodných opatření tak, aby příslušné orgány měly veškeré dohledové a vyšetřovací pravomoci, které jsou nezbytné pro plnění jejich povinností.
Tímto článkem nejsou dotčena ustanovení právních a správních předpisů přijatých v souvislosti s nabídkami na převzetí, obchody za účelem fúze a jinými obchody majícími vliv na vlastnictví společností nebo kontrolu nad společnostmi, které jsou regulovány orgány dohledu jmenovanými členskými státy podle článku 4 směrnice 2004/25/ES, jež zavádějí požadavky nad rámec požadavků vyplývajících z tohoto nařízení.
4. U osoby předávající informace příslušnému orgánu v souladu s tímto nařízením se má za to, že neporušuje žádné omezení týkající se zpřístupňování informací vyplývajícím ze smlouvy nebo právního či správního předpisu, a pro oznamující osobu nevzniká žádný typ odpovědnosti v souvislosti s jejím oznámením.
Článek 24
Spolupráce s orgánem ESMA
1. Příslušné orgány spolupracují pro účely tohoto nařízení s orgánem ESMA v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010.
2. Příslušné orgány neprodleně poskytnou orgánu ESMA veškeré informace nezbytné pro plnění jejích úkolů v souladu s článkem 35 nařízení (EU) č. 1095/2010.
3. Za účelem zajištění jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem za účelem určení postupů a formulářů pro výměnu informací uvedených v odstavci 2.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2016.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 25
Povinnost spolupracovat
1. Příslušné orgány spolupracují mezi sebou navzájem a s orgánem ESMA tam, kde je to nezbytné pro účely tohoto nařízení, pokud se neuplatní jedna z výjimek uvedených v odstavci 2. Příslušné orgány poskytují pomoc příslušným orgánům jiných členských států a orgánu ESMA. Především si bez zbytečného odkladu vyměňují informace a spolupracují při vyšetřování, dohledu a vymáhání práva.
Povinnost spolupráce a pomoci stanovená v prvním pododstavci se vztahuje také na Komisi, pokud jde o výměnu informací týkajících se komodit, které jsou zemědělskými produkty uvedenými v příloze I Smlouvy o fungování EU.
Příslušné orgány a orgán ESMA spolupracují v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010, zejména s článkem 35 uvedeného nařízení.
Pokud se členské státy rozhodly v souladu s čl. 30 odst. 1 druhým pododstavcem stanovit za porušení ustanovení tohoto nařízení podle tohoto článku trestní sankce, zajistí, aby byla přijata vhodná opatření k tomu, aby příslušné orgány měly veškeré nezbytné pravomoci ke spolupráci se soudními orgány v rámci své jurisdikce, která jim umožní získat konkrétní informace týkající se trestního vyšetřování či řízení zahájeného kvůli možnému porušení tohoto nařízení a poskytnout tyto informace ostatním příslušným orgánům a orgánu ESMA, aby mohly pro účely tohoto nařízení splnit svou povinnost vzájemné spolupráce a spolupráce s orgánem ESMA.
2. Příslušný orgán může odmítnout jednat na žádost o poskytnutí informací či na žádost o spolupráci na vyšetřování pouze za těchto výjimečných okolností, totiž pokud:
a)
by sdělení relevantních informací mohlo nepříznivě ovlivnit bezpečnost dotčeného členského státu, zejména co se týče boje proti terorismu a jiným závažným trestným činům;
b)
vyhovění žádosti pravděpodobně nepříznivě ovlivní vlastní vyšetřování či vymáhání práva nebo případně trestní vyšetřování;
c)
v souvislosti se stejnými činy a proti stejným osobám bylo již zahájeno soudní řízení před orgány dotčeného členského státu, nebo
d)
v dotčeném členském státě byl již vydán pravomocný rozsudek ve vztahu k těmto osobám za stejné činy.
3. Příslušné orgány a orgán ESMA spolupracují s Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER) zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (27) a s vnitrostátními regulačními orgány členských států tak, aby zajistily přijetí koordinovaného přístupu k vymáhání příslušných pravidel tam, kde se obchody, pokyny k obchodování nebo jiné kroky či jednání vztahují na jeden či více finančních nástrojů, na něž se vztahuje toto nařízení, jakož i na jeden nebo více velkoobchodních energetických produktů, na které se vztahují články 3, 4 a 5 nařízení (EU) č. 1227/2011. Při uplatňování článků 7, 8 a 12 tohoto nařízení u finančních nástrojů týkajících se velkoobchodních energetických produktů příslušné orgány zohlední specifickou povahu definic v článku 2 nařízení (EU) č. 1227/2011 a ustanovení článků 3, 4 a 5 nařízení (EU) č. 1227/2011.
4. Příslušné orgány na vyžádání neprodleně poskytují veškeré informace nutné pro účely uvedené v odstavci 1.
5. V případě, že je příslušný orgán přesvědčen o tom, že na území jiného členského státu dochází nebo došlo k jednání, které je v rozporu s ustanoveními tohoto nařízení, nebo že dochází k jednání ovlivňujícímu finanční nástroje obchodované v obchodním systému nacházejícím se v jiném členském státě, oznámí tuto skutečnost co nejpodrobněji příslušnému orgánu tohoto jiného členského státu a orgánu ESMA a v případě velkoobchodních energetických produktů agentuře ACER. Zainteresované příslušné orgány různých členských států provádějí vzájemné konzultace a konzultace s orgánem ESMA a v případě velkoobchodních energetických produktů s agenturou ACER ohledně přijetí vhodných opatření a vzájemně se informují o podstatných událostech dosavadního vývoje. Koordinují svůj postup, aby se předešlo možnému zdvojení a překrývání při uplatňování správních sankcí a jiných správních opatření, v těchto přeshraničních případech v souladu s články 30 a 31 a vzájemně si pomáhají při prosazování svých rozhodnutí.
6. Příslušný orgán jednoho členského státu může pro účely kontroly nebo šetření na místě požádat o pomoc příslušný orgán jiného členského státu.
Příslušný žádající orgán může informovat orgán ESMA o všech žádostech uvedených v prvním pododstavci. V případě šetření nebo kontroly s přeshraničním účinkem koordinuje orgán ESMA kontroly nebo šetření, je-li o to požádán některým z příslušných orgánů.
Pokud příslušný orgán obdrží od příslušného orgánu jiného členského státu žádost, aby provedl kontrolu nebo šetření na místě, může provést některý z následujících kroků:
a)
provést kontrolu nebo šetření na místě sám;
b)
umožnit příslušnému orgánu, který podal žádost, účastnit se kontroly nebo šetření na místě;
c)
umožnit příslušnému orgánu, který podal žádost, provést kontrolu nebo šetření na místě sám;
d)
jmenovat auditory nebo odborníky, kteří provedou kontrolu nebo šetření na místě;
e)
rozdělit se o konkrétní úkoly související s kontrolními činnostmi s ostatními příslušnými orgány.
Příslušné orgány mohou též spolupracovat s příslušnými orgány jiných členských států v souvislosti s usnadněním vymáhání peněžitých sankcí.
7. Aniž je dotčen článek 258 Smlouvy o fungování EU, může příslušný orgán, jehož žádosti o informace nebo pomoc podle odstavců 1, 3, 4 a 5 není v přiměřené lhůtě vyhověno nebo jehož žádost o informace nebo pomoc je zamítnuta, toto zamítnutí nebo absenci konání v přiměřeném časovém horizontu předložit orgánu ESMA.
V těchto případech může orgán ESMA jednat v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1095/2010, aniž je dotčena jeho možnost jednat v souladu s článkem 17 nařízení (EU) č. 1095/2010.
8. Příslušné orgány spolupracují a vyměňují si informace s příslušnými vnitrostátními a regulačními orgány třetích zemí odpovědných za související spotové trhy v případě, že mají důvodné podezření, že došlo nebo dochází k jednání, které představuje obchodování zasvěcené osoby, nedovolené zpřístupnění vnitřní informace nebo manipulaci s trhem, jež porušuje toto nařízení. Tato spolupráce zajistí konsolidovaný přehled o finančních a spotových trzích a odhalování přeshraničních případů zneužívání trhu i zneužívání napříč trhy u ukládání sankcí za ně.
V souvislosti s povolenkami na emise musí být rovněž zajištěna spolupráce a výměna informací podle prvního pododstavce se:
a)
subjektem sledujícím dražby ve vztahu k dražbám povolenek na emise nebo jiných dražených produktů na nich založených, které se konají v souladu s nařízením (EU) č. 1031/2010, a
b)
příslušnými orgány, správci registru, včetně hlavního správce, a dalšími veřejnými orgány pověřenými dohledem nad dodržováním směrnice 2003/87/ES.
Orgán ESMA v rámci spolupráce a výměny informací mezi příslušnými orgány a regulačními orgány v jiných členských státech a třetích zemích vystupuje jako zprostředkovatel a koordinátor. Příslušné orgány pokud možno uzavírají ujednání o spolupráci s regulačními orgány třetích zemí odpovědnými za související spotové trhy v souladu s článkem 26.
9. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem za účelem určení postupů a formulářů pro výměnu informací a pomoc uvedených v tomto článku.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2016.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 26
Spolupráce s třetími zeměmi
1. Příslušné orgány členských států uzavírají v případě potřeby dohody o spolupráci s orgány dohledu třetích zemí, pokud jde o výměnu informací s orgány dohledu ve třetích zemích a vymáhání povinností vyplývajících z tohoto nařízení ve třetích zemích. Tyto dohody zajistí alespoň účinnou výměnu informací, která příslušným orgánům umožňuje plnit své povinnosti podle tohoto nařízení.
Příslušný orgán informuje orgán ESMA a ostatní příslušné orgány, pokud navrhuje uzavřít takové dohody.
2. Kdykoli je to možné, orgán ESMA usnadňuje a koordinuje rozvoj dohod o spolupráci mezi příslušnými orgány a orgány dohledu třetích zemí.
Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem obsahující vzorovou dohodu o spolupráci, kterou, je-li to možné, mají používat příslušné orgány členských států.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předá Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v druhém pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Kdykoli je to možné, orgán ESMA rovněž mezi příslušnými orgány usnadňuje a koordinuje výměnu informací získaných od orgánů dohledu třetích zemí, které mohou být důležité pro přijetí opatření podle článků 30 a 31.
3. Příslušné orgány uzavírají dohody o výměně informací s orgány dohledu třetích zemí pouze tehdy, pokud sdělované informace podléhají zárukám profesního tajemství, které jsou alespoň rovnocenné zárukám stanoveným v článku 27. Účelem této výměny informací je plnění úkolů těchto příslušných orgánů.
Článek 27
Profesní tajemství
1. Na veškeré vnitřní informace přijaté, vyměněné nebo předané podle tohoto nařízení se vztahují podmínky profesního tajemství stanovené v odstavci 2 a 3.
2. Veškeré informace, které se týkají obchodních nebo provozních podmínek a jiných ekonomických či osobních záležitostí, vyměňované mezi příslušnými orgány podle tohoto nařízení se považují za vnitřní a podléhají požadavkům profesního tajemství s výjimkou případů, kdy příslušný orgán v okamžiku jejich předání uvede, že dané informace mohou být sdělovány nebo pokud je jejich sdělení nezbytné pro účely soudního řízení.
3. Povinnost mlčenlivosti v rámci profesního tajemství se vztahuje na všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro příslušný orgán nebo jakýkoli orgán nebo podnik na trhu, na něhož příslušný orgán přenesl své pravomoci, včetně auditorů a odborníků smluvně najatých příslušným orgánem. Informace, na něž se vztahuje profesní tajemství, nesmějí být sděleny žádné jiné osobě nebo orgánu, vyjma na základě ustanovení unijního a vnitrostátního práva.
Článek 28
Ochrana osobních údajů
Pokud jde o zpracování osobních údajů v rámci tohoto nařízení, plní příslušné orgány své úkoly pro účely tohoto nařízení v souladu s vnitrostátními právními a správními předpisy, kterými se provádí směrnice 95/46/ES. Pokud jde o zpracování osobních údajů orgánem ESMA v rámci tohoto nařízení, řídí se orgán ESMA ustanoveními nařízení (ES) č. 45/2001.
Osobní údaje se uchovávají po dobu nejvýše pěti let.
Článek 29
Poskytnutí osobních údajů třetím zemím
1. Příslušný orgán členského státu může předávat osobní údaje do třetích zemí za předpokladu, že jsou splněny požadavky směrnice 95/46/ES, a pouze po posouzení jednotlivých případů. Příslušný orgán se ujistí, že je předání nezbytné pro účely tohoto nařízení a že tato třetí země nepředá údaje jiné třetí zemi bez výslovného písemného souhlasu a splnění podmínek stanovených příslušným orgánem členského státu.
2. Příslušný orgán členského státu předá orgánu dohledu třetí země osobní údaje získané od příslušného orgánu jiného členského státu pouze v případě, že příslušný orgán daného členského státu získal výslovný souhlas od příslušného orgánu, který tyto údaje předal, a případně pokud jsou tyto údaje předány pouze pro účely, pro které tento příslušný orgán dal svůj souhlas.
3. V případě, že dohoda o spolupráci umožňuje výměnu osobních údajů, musí být v souladu s vnitrostátními právními a správními předpisy, kterými se provádí směrnice 95/46/ES.
KAPITOLA 5
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ A SANKCE
Článek 30
Správní sankce a jiná správní opatření
1. Aniž jsou dotčeny trestní sankce a aniž jsou dotčeny dohledové pravomoci příslušných orgánů v souladu s článkem 23, členské státy poskytnou v souladu s vnitrostátním právem příslušným orgánům pravomoc přijmout příslušné správní sankce a jiná správní opatření v případě alespoň těchto porušení:
a)
porušení článků 14 a 15, čl. 16 odst. 1 a 2, čl. 17 odst. 1, 2, 4, 5 a 8, čl. 18 odst. 1 až odst. 6, čl. 19 odst. 1, 2, 3, 5, 6, 7 a 11 a čl. 20 odst. 1, a
b)
neposkytnutí spolupráce či nevyhovění v souvislosti s vyšetřováním, kontrolou nebo žádostí podle čl. 23 odst. 2.
Členské státy mohou rozhodnout, že nestanoví pravidla pro správní sankce podle prvního pododstavce, pokud jsou k 3. červenci 2016 porušení uvedená v prvním pododstavci písm. a) a b) již předmětem trestních sankcí podle jejich vnitrostátních právních předpisů. V takovémto případě členské státy oznámí Komisi a orgánu ESMA podrobně příslušné části jejich trestněprávních předpisů.
Do 3. července 2016 oznámí členské státy Komisi a orgánu ESMA podrobně předpisy uvedené v prvním a druhém pododstavci. Členské státy oznámí Komisi a orgánu ESMA neprodleně také všechny jejich následné změny.
2. Členské státy v souladu s vnitrostátním právem zajistí, aby v případě porušení uvedených v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) měly příslušné orgány pravomoc ukládat alespoň následující správní sankce a přijmout alespoň následující správní opatření:
a)
příkaz osobě odpovědné za porušení, aby toto jednání ukončila a zdržela se jeho opakování;
b)
vrácení zisku plynoucího z porušení nebo ztráty, které se dotyčná osoba díky porušením vyhnula, pokud je lze zjistit;
c)
veřejné upozornění, které označuje osobu odpovědnou za porušení a povahu tohoto porušení;
d)
odnětí nebo pozastavení oprávnění investičního podniku;
e)
dočasný zákaz výkonu řídicí funkce v investičních podnicích pro jakoukoli osobu s řídicí pravomocí v investičním podniku nebo pro jakoukoli jinou fyzickou osobu, která nese za porušení odpovědnost;
f)
v případě opakovaného porušení článků 14 nebo 15 trvalý zákaz výkonu řídicí funkce v investičních podnicích pro jakoukoli osobu s řídicí pravomocí v investičním podniku nebo pro jakoukoli jinou fyzickou osobu, která nese za porušení odpovědnost;
g)
dočasný zákaz obchodování na vlastní účet pro jakoukoli osobu s řídicí pravomocí v investičním podniku nebo pro jakoukoli jinou fyzickou osobu, která nese za porušení odpovědnost;
h)
nejvyšší správní peněžité sankce ve výši alespoň trojnásobku výše dosaženého zisku nebo zamezené ztráty, jež jsou důsledkem porušení, pokud je lze stanovit;
i)
pokud jde o fyzické osoby, nejvyšší správní peněžité sankce ve výši alespoň:
i)
5 000 000 EUR v případě porušení článků 14 a 15, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014,
ii)
1 000 000 EUR v případě porušení článků 16 a 17, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014, a
iii)
500 000 EUR v případě porušení článků 18, 19 a 20, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014;
j)
pokud jde o právnické osoby, nejvyšší správní peněžité sankce ve výši alespoň:
i)
15 000 000 EUR nebo 15 % celkového ročního obratu této právnické osoby podle poslední dostupné účetní závěrky schválené řídicím orgánem v případě porušení článků 14 a 15, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014,
ii)
2 500 000 EUR nebo 2 % jejího celkového ročního obratu podle poslední dostupné účetní závěrky schválené řídicím orgánem v případě porušení článků 16 a 17, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014,
iii)
1 000 000 EUR v případě porušení článků 18, 19 a 20, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014.
Odkazy na příslušný orgán v tomto odstavci není dotčena schopnost příslušného orgánu uplatňovat své funkce jakýmkoli ze způsobů uvedených v čl. 23 odst. 1.
Pro účely prvního pododstavce písm. j) bodů i) a ii), pokud je právnická osoba mateřským podnikem nebo dceřiným podnikem, který je povinen sestavovat konsolidované účetní závěrky podle směrnice 2013/34/EU (28), je příslušným celkovým obratem celkový roční obrat nebo odpovídající druh příjmů podle příslušných účetních směrnic - směrnice Rady 86/635/EHS (29) pro banky a směrnice Rady 91/674/EHS (30) pro pojišťovny - vyplývající z nejnovější dostupné konsolidované účetní závěrky schválené řídicím orgánem vrcholného mateřského podniku.
3. Členské státy mohou pro uvedené příslušné orgány stanovit i jiné pravomoci vedle těch, které jsou uvedeny v odstavci 2, a mohou stanovit vyšší úrovně sankcí, než jsou ty, které stanovuje uvedený odstavec.
Článek 31
Výkon pravomocí v oblasti dohledu a ukládání sankcí
1. Členské státy zajistí, že při určování druhu a úrovně správních sankcí vezmou příslušné orgány v úvahu veškeré významné okolnosti, včetně, bude-li to vhodné:
a)
závažnosti a délky trvání porušení;
b)
míry odpovědnosti osoby odpovědné za porušení;
c)
finanční síly osoby odpovědné za porušení, což je vyjádřeno například celkovým obratem právnické osoby nebo ročním příjmem fyzické osoby;
d)
významu realizovaného zisku nebo zamezených ztrát pro osobu odpovědnou za porušení, pokud je lze určit;
e)
úrovně spolupráce osoby odpovědné za porušení s příslušným orgánem, aniž by byla dotčena nutnost zajistit vrácení realizovaných zisků či zamezených ztrát;
f)
předchozího porušení osobou odpovědnou za porušení, a
g)
opatření, která poté, co k porušení došlo, přijala osoba odpovědná za porušení pro to, aby se dané porušení neopakovalo.
2. Příslušné orgány při výkonu svých pravomocí ukládat správní sankce a jiná správní opatření podle článku 30 navzájem úzce spolupracují, aby zajistily, že výkon jejich pravomoci v oblasti dohledu, vyšetřovací pravomoci a ukládané správní sankce a přijímaná jiná správní opatření jsou účinné a přiměřené podle tohoto nařízení. Své činnosti koordinují v souladu s článkem 25, aby se při výkonu svých pravomocí v oblasti dohledu a vyšetřovacích pravomocí a při ukládání správních sankcí v přeshraničních případech předešlo zdvojení a překrývání.
Článek 32
Oznamování porušení
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány zavedly účinné mechanismy, které umožní oznamování skutečných nebo možných porušení tohoto nařízení příslušným orgánům.
2. Mechanismy uvedené v odstavci 1 zahrnují alespoň:
a)
zvláštní postupy pro příjem oznámení o porušení a následná opatření včetně zavedení bezpečných komunikačních kanálů pro tato oznámení;
b)
přiměřenou ochranu pro osoby pracující na základě pracovní smlouvy, v rámci jejich zaměstnání, které oznámí porušení nebo které jsou obviněny z porušení, a to přinejmenším před odplatou, diskriminací a ostatními druhy nespravedlivého zacházení;
c)
ochranu osobních údajů jak osoby, která oznamuje porušení, tak fyzické osoby, která se tohoto porušení údajně dopustila, včetně ochrany v souvislosti se zachováním mlčenlivosti o jejich totožnosti, a to ve všech fázích řízení a aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy vyžadující zveřejnění těchto informací v rámci vyšetřování nebo následných soudních řízení.
3. Členské státy požadují, aby zaměstnavatelé vykovávající činnosti, které jsou regulovány regulací finančních služeb, zavedli pro své zaměstnance vhodné vnitřní postupy, které jim umožní oznámit porušení tohoto nařízení.
4. Členské státy mohou zavést finanční pobídky pro osoby, které nabízejí relevantní informace o možném porušení tohoto nařízení, jež jsou poskytovány v souladu s vnitrostátním právem, pokud pro tyto osoby již neexistují jiné právní nebo smluvní povinnosti oznamovat tyto informace a za předpokladu, že tyto informace jsou nové a že vedou k uložení správní nebo trestní sankce nebo přijetí jiného správního opatření za porušení tohoto nařízení.
5. Komise přijme prováděcí akty za účelem upřesnění postupů uvedených v odstavci 1, včetně způsobu oznamování a následných zpráv, a opatření na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy a opatření na ochranu osobních údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 36 odst. 2.
Článek 33
Výměna informací s orgánem ESMA
1. Příslušné orgány poskytnou orgánu ESMA každoročně souhrnné informace o všech správních sankcích a jiných správních opatřeních uložených příslušným orgánem v souladu s články 30, 31 a 32. Orgán ESMA tyto informace zveřejní ve výroční zprávě. Příslušné orgány rovněž poskytnou orgánu ESMA každoročně anonymizované a souhrnné údaje o veškerých správních šetřeních uskutečněných v souladu s uvedenými články.
2. Pokud členské státy v souladu s čl. 30 odst. 1 druhým pododstavcem stanovily za porušení uvedená ve zmíněném článku trestní sankce, poskytnou jejich příslušné orgány orgánu ESMA každoročně anonymizované a souhrnné údaje o veškerých uskutečněných trestních šetřeních a trestních sankcích uložených soudními orgány v souladu s články 30, 31 a 32. Orgán ESMA zveřejní údaje o uložených trestních sankcích ve výroční zprávě.
3. V případě, že příslušný orgán uveřejnil správní nebo trestní sankce či jiná správní opatření, oznámí je současně orgánu ESMA.
4. Pokud se uveřejněné správní nebo trestní sankce či jiná správní opatření vztahují na investiční podnik povolený v souladu se směrnicí 2014/65/EU, uvede orgán ESMA odkaz na uveřejněnou sankci či opatření v rejstříku investičních podniků podle čl. 5 odst. 3 uvedené směrnice.
5. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem za účelem určení postupů a formulářů pro výměnu informací uvedených v tomto článku.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2016.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 34
Zveřejnění rozhodnutí
1. S výhradou třetího pododstavce, příslušné orgány uveřejní jakékoli rozhodnutí o uložení správní sankce či jiného správního opatření za porušení tohoto nařízení na svých internetových stránkách ihned poté, co osoba, jíž se toto rozhodnutí týká, byla o tomto rozhodnutí informována. Při tomto zveřejnění se uvedou alespoň informace o druhu a povaze porušení a totožnosti osoby, které se týká dané rozhodnutí.
První pododstavec se nevztahuje na rozhodnutí ukládající opatření vyšetřovací povahy.
Pokud však má příslušný orgán na základě individuálního posouzení přiměřenosti uveřejnění těchto údajů za to, že uveřejnění totožnosti právnické osoby, jíž se toto rozhodnutí týká, nebo osobních údajů fyzické osoby by bylo nepřiměřené, nebo pokud by toto uveřejnění ohrozilo probíhající vyšetřování nebo stabilitu finančních trhů, příslušné orgány:
a)
zveřejnění rozhodnutí odloží, dokud důvody pro toto odložení nepominou;
b)
rozhodnutí uveřejní anonymně a způsobem, který je v souladu s vnitrostátním právem, pokud toto zveřejnění zajistí účinnou ochranu dotyčných osobních údajů;
c)
rozhodnutí neuveřejní v případě, že příslušný orgán má za to, že toto zveřejnění v souladu s písmeny a) nebo b) nebude dostatečné, aby zajistilo, že:
i)
stabilita finančních trhů nebude ohrožena, nebo
ii)
zveřejnění těchto rozhodnutí je nepřiměřené s ohledem na opatření, která jsou považována za méně významná.
Pokud se příslušný orgán rozhodne zveřejnit rozhodnutí anonymně podle třetího pododstavce písm. b), může odložit zveřejnění příslušných údajů na přiměřenou dobu, pokud se předpokládá, že důvody pro anonymní zveřejnění během této doby pominou.
2. Je-li rozhodnutí předmětem odvolání k vnitrostátnímu soudnímu, správnímu či jinému orgánu, příslušné orgány rovněž tuto informaci okamžitě zveřejní na svých internetových stránkách, stejně jako veškeré následné informace týkající se výsledku takového odvolání. Každé rozhodnutí, kterým se ruší rozhodnutí, proti němuž lze podat odvolání, se rovněž uveřejňuje.
3. Příslušné orgány zajistí, aby každé rozhodnutí, které se uveřejní v souladu s tímto článkem, zůstalo dostupné na jejich internetových stránkách po dobu alespoň pěti let od jeho uveřejnění. Osobní údaje obsažené v rámci zveřejnění se ponechají na internetových stránkách příslušného orgánu po dobu, která je nezbytně nutná v souladu s platnými předpisy pro ochranu údajů.
KAPITOLA 6
AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ AKTY
Článek 35
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 5 a 6, čl. 12 odst. 5, čl. 17 odst. 2 třetím pododstavci, čl. 17 odst. 3 a čl. 19 odst. 13 nebo 14 je svěřena Komisi na dobu neurčitou ode dne 2. července 2014.
3. Přenesení pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 5 a 6, čl. 12 odst. 5, čl. 17 odst. 2 třetím pododstavci, čl. 17 odst. 3 a čl. 19 odst. 13 nebo 14 mohou Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 5 a 6, čl. 12 odst. 5, čl. 17 odst. 2 třetím pododstavci, čl. 17 odst. 3 nebo čl. 19 odst. 13 nebo 14 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitku nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Článek 36
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Evropský výbor pro cenné papíry zřízený rozhodnutím Komise 2001/528/ES (31). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA 7
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 37
Zrušení směrnice 2003/6/ES a jejích prováděcích předpisů
Směrnice 2003/6/ES a směrnice Komise 2004/72/ES (32), 2003/125/ES (33) a 2003/124/ES (34) a nařízení Komise (ES) č. 2273/2003 (35) se zrušují s účinkem ode dne 3. července 2016. Odkazy na směrnici 2003/6/ES se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II tohoto nařízení.
Článek 38
Zpráva
Komise do 3. července 2019 podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení, případně spolu s legislativním návrhem na jeho změny. Tato zpráva posoudí mimo jiné:
a)
vhodnost zavedení společných pravidel, pokud jde o potřebu toho, aby všechny členské státy byly povinny zavést správní sankce za obchodování zasvěcené osoby a manipulaci s trhem;
b)
skutečnost, zda je definice vnitřních informací dostačující k pokrytí veškerých informací, které příslušné orgány potřebují k tomu, aby účinně bojovaly proti zneužití trhu;
c)
vhodnost podmínek, za kterých je vydáván zákaz obchodování v souladu s čl. 19 odst. 11, s cílem určit, zda existují další okolnosti, za nichž by měl být zákaz udělen;
d)
posouzení možnosti vytvoření rámce Unie pro dohled nad evidencí příkazů napříč trhy v souvislosti se zneužitím trhu včetně doporučení pro takový rámec, a
e)
oblast působnosti ustanovení o referenčních hodnotách.
Pro účely výše prvního pododstavce písmene a) orgán ESMA vypracuje přehled o uplatňování správních sankcí a pokud se členské státy rozhodly zavést v souladu s čl. 30 odst. 1 za porušení tohoto nařízení podle uvedeného článku trestní sankce, provádění těchto trestních sankcí v členských státech. Tento přehled zahrnuje rovněž veškeré údaje předložené podle čl. 33 odst. 1 a 2.
Článek 39
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se od 3. července 2016 s výjimkou čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 5 odst. 6, čl. 6 odst. 5 a 6, čl. 7 odst. 5, čl. 11 odst. 9, 10 a 11, čl. 12 odst. 5, čl. 13 odst. 7 a 11, čl. 16 odst. 5, čl. 17 odst. 2 druhého pododstavce, čl. 17 odst. 3, 10 a 11, čl. 18 odst. 9, čl. 19 odst. 13, 14 a 15, čl. 20 odst. 3, čl. 24 odst. 3, čl. 25 odst. 9, čl. 26 odst. 2 druhého, třetího a čtvrtého pododstavce, čl. 32 odst. 5 a čl. 33 odst. 5, které se použijí ode dne 2. července 2014.
3. Členské státy do 3. července 2016 přijmou nezbytná opatření pro dosažení souladu s články 22, 23 a 30, čl. 31 odst. 1 a články 32 a 34.
4. Odkazy v tomto nařízení na směrnici 2014/65/EU a nařízení (EU) č. 600/2014 se do 3. ledna 2017 považují za odkazy na směrnici 2004/39/ES v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IV směrnice 2014/65/EU, pokud uvedená srovnávací tabulka obsahuje ustanovení uvedené ve směrnici 2004/39/ES.
Pokud ustanovení této směrnice odkazují na organizované obchodní systémy, trhy pro růst malých a středních podniků, povolenky na emise nebo dražené produkty odvozené od povolenek na emise, tato ustanovení se použijí na organizované obchodní systémy, trhy pro růst malých a středních podniků, povolenky na emise nebo dražené produkty odvozené od povolenek na emise do 3. ledna 2017.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 596/2014,
annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014,
markkinoiden väärinkäytöstä (markkinoiden väärinkäyttöasetus) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/6/EY ja komission direktiivien 2003/124/EY, 2003/125/EY ja 2004/72/EY kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Todelliset rahoituspalvelujen sisämarkkinat ovat ratkaisevan tärkeät unionin taloudellisen kasvun ja työpaikkojen luomisen kannalta.
(2)
Yhdentyneet, tehokkaat ja avoimet rahoitusmarkkinat edellyttävät, että markkinat ovat luotettavat. Arvopaperimarkkinoiden häiriötön toiminta ja yleinen luottamus markkinoihin ovat taloudellisen kasvun ja vaurauden ennakkoehtoja. Markkinoiden väärinkäyttö vähentää rahoitusmarkkinoiden luotettavuutta ja yleistä luottamusta arvopapereihin ja johdannaisiin.
(3)
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/6/EY (4) täydennettiin ja ajantasaistettiin markkinoiden luotettavuuden suojaamiseen tähtäävää unionin lainsäädäntökehystä. Mainitun direktiivin voimaantulon jälkeen tapahtunut lainsäädännön, markkinoiden ja tekniikan kehitys on kuitenkin johtanut huomattaviin muutoksiin rahoitusalalla, minkä vuoksi kyseinen direktiivi olisi nyt korvattava uudella. Uutta lainsäädäntövälinettä tarvitaan myös varmistamaan, että on olemassa yhdenmukaiset säännöt, keskeiset käsitteet ovat selkeitä ja säännökset on koottu yhtenäiseksi ohjekirjaksi, kuten rahoitusvalvontaa käsittelevän EU:n korkean tason asiantuntijaryhmän, jonka puheenjohtajana toimi Jacques de Larosière, jäljempänä ’de Larosièren ryhmä’, 25 päivänä helmikuuta 2009 antaman kertomuksen päätelmissä esitettiin.
(4)
Yhdenmukaisemman ja vahvemman sääntelykehyksen laatiminen on tarpeen, jotta voidaan säilyttää markkinoiden luotettavuus, välttää sääntelyn katvealueiden mahdollinen hyväksikäyttö, varmistaa vastuuvelvollisuus markkinoiden manipulointiyritysten yhteydessä ja tarjota markkinaosapuolille enemmän oikeusvarmuutta ja yksinkertaisempaa sääntelyä. Tällä asetuksella pyritään edistämään merkittävällä tavalla sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa, ja sen olisi näin ollen perustuttava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 114 artiklaan, sellaisina kuin sitä on vakiintuneesti tulkittu Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä.
(5)
Jotta voidaan poistaa jäljellä olevat kaupan esteet ja kansallisen lainsäädännön eroista johtuvat merkittävät kilpailun vääristymät sekä ennaltaehkäistä uusien kaupan esteiden ja kilpailun vääristymien syntymistä, on tarpeen antaa asetus, jossa otetaan käyttöön markkinoiden väärinkäyttöä koskevan unionin kehyksen yhdenmukaisempi tulkinta ja vahvistetaan selkeämmin kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavat säännöt. Markkinoiden väärinkäyttöä koskevien vaatimusten esittämisellä asetuksessa varmistetaan, että vaatimukset ovat sellaisenaan sovellettavia. Näin voitaisiin varmistaa yhdenmukaiset edellytykset ehkäisemällä direktiivin saattamisesta osaksi kansallista oikeusjärjestystä seuraavat toisistaan poikkeavat kansalliset vaatimukset. Tässä asetuksessa vaaditaan, että kaikki noudattavat samoja sääntöjä koko unionissa. Sillä vähennetään myös sääntelyn monimutkaisuutta ja sen noudattamisesta yrityksille, erityisesti rajat ylittävää toimintaa harjoittaville yrityksille, aiheutuvia kuluja sekä edistetään kilpailun vääristymien poistamista.
(6)
Komission 25 päivänä kesäkuuta 2008 antamassa tiedonannossa ”Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (”Small Business Act”)” unionia ja sen jäsenvaltioita kehotetaan suunnittelemaan sääntöjä hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi, lainsäädännön mukauttamiseksi pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) markkinoilla toimivien liikkeeseenlaskijoiden tarpeisiin ja kyseisten liikkeeseenlaskijoiden rahoituksen saannin helpottamiseksi. Direktiivin 2003/6/EY joissakin säännöksissä asetetaan hallinnollisia rasitteita liikkeeseenlaskijoille, erityisesti sellaisille liikkeeseenlaskijoille, joiden rahoitusvälineet on otettu kaupankäynnin kohteeksi pk-yritysten kasvumarkkinoilla; näitä rasitteita olisi vähennettävä.
(7)
Markkinoiden väärinkäytön käsite kattaa laittoman toiminnan rahoitusmarkkinoilla, ja tätä asetusta sovellettaessa kyseistä käsitettä olisi tulkittava siten, että se sisältää sisäpiirikaupat, sisäpiiritiedon laittoman ilmaisemisen ja markkinoiden manipuloinnin. Tällainen toiminta estää markkinoiden täysimääräisen ja asianmukaisen avoimuuden, joka on ennakkoehto kaikkien talouden toimijoiden kaupankäynnille yhdentyneillä rahoitusmarkkinoilla.
(8)
Direktiivin 2003/6/EY soveltamisala keskittyi säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettuihin rahoitusvälineisiin tai välineisiin, joiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi kyseisillä markkinoilla oli pyydetty. Viime vuosina rahoitusvälineillä on kuitenkin käyty kauppaa yhä enemmän monenkeskisissä kaupankäyntijärjestelmissä (MTF). Lisäksi on rahoitusvälineitä, joilla käydään kauppaa ainoastaan muuntyyppisissä organisoiduissa kaupankäyntijärjestelmissä (OTF) tai OTC-markkinoilla. Tämän vuoksi asetuksen soveltamisalan olisi katettava kaikki säännellyillä markkinoilla, monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä tai organisoidussa kaupankäyntijärjestelmässä kaupankäynnin kohteena olevat rahoitusvälineet ja kaikki muut menettelyt tai toimet, joilla voi olla vaikutusta tällaiseen rahoitusvälineeseen riippumatta siitä, toteutetaanko liiketoimi kauppapaikalla. Kun on kyse tietyntyyppisistä monenkeskisistä kaupankäyntijärjestelmistä, jotka säänneltyjen markkinoiden tapaan auttavat yrityksiä hankkimaan oman pääoman ehtoista rahoitusta, markkinoiden väärinkäyttöä koskevaa kieltoa sovelletaan myös, jos ottamista kaupankäynnin kohteeksi tällaisilla markkinoilla on pyydetty. Tämän asetuksen soveltamisalan olisi näin ollen katettava rahoitusvälineet, joiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä on pyydetty. Näin voitaisiin parantaa sijoittajansuojaa, säilyttää markkinoiden luotettavuus ja varmistaa, että tällaisten rahoitusvälineiden markkinoiden väärinkäyttö on selkeästi kielletty.
(9)
Säänneltyjen markkinoiden, monenkeskisten kaupankäyntijärjestelmien tai organisoitujen kaupankäyntijärjestelmien ylläpitäjien olisi avoimuussyistä viipymättä ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisilleen yksityiskohtaiset tiedot kaupankäynnin kohteeksi ottamistaan rahoitusvälineistä sekä rahoitusvälineistä, joiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi on pyydetty tai joilla on käyty kauppaa niiden kauppapaikalla. Toinen ilmoitus olisi tehtävä, kun välinettä ei enää oteta kaupankäynnin kohteeksi. Tällaisia velvoitteita olisi sovellettava myös rahoitusvälineisiin, joiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi niiden kauppapaikalla on pyydetty, ja rahoitusvälineisiin, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi ennen tämän asetuksen voimaantuloa. Toimivaltaisten viranomaisten olisi toimitettava ilmoitukset Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle, jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, ja arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi julkaistava kaikista näistä ilmoitetuista rahoitusvälineistä luettelo. Tätä asetusta sovelletaan rahoitusvälineisiin riippumatta sitä, sisältyvätkö ne arvopaperimarkkinaviranomaisen julkaisemaan luetteloon.
(10)
On mahdollista, että tiettyjä rahoitusvälineitä, joilla ei käydä kauppaa kauppapaikalla, käytetään markkinoiden väärinkäyttöön. Tällaisia ovat rahoitusvälineet, joiden hinta tai arvo määräytyy kauppapaikalla kaupankäynnin kohteena olevan rahoitusvälineen perusteella tai vaikuttaa siihen tai joiden kaupankäynti vaikuttaa kauppapaikalla kaupankäynnin kohteena olevien muiden rahoitusvälineiden hintaan tai arvoon. Esimerkkeihin tapauksista, joissa tällaisia välineitä voidaan käyttää markkinoiden väärinkäyttöön, kuuluvat osakkeeseen tai joukkovelkakirjaan liittyvä sisäpiiritieto, jota voidaan käyttää kyseisen osakkeen tai joukkovelkakirjan johdannaisen ostamiseen, tai indeksi, jonka arvo määräytyy kyseisen osakkeen tai joukkovelkakirjan perusteella. Jos rahoitusvälinettä käytetään viitehintana, OTC-markkinoilla kaupankäynnin kohteena olevaa johdannaista voidaan käyttää hyödyn saamiseksi manipuloiduista hinnoista tai sitä voidaan käyttää manipuloimaan kauppapaikalla kaupankäynnin kohteena olevan arvopaperin hintaa. Toinen esimerkki on uuden arvopaperierän suunniteltu liikkeeseenlasku, kun kyseiset arvopaperit eivät muutoin kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan mutta kaupankäynti niillä voisi vaikuttaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien olemassa olevien listattujen arvopapereiden hintaan tai arvoon. Tämän asetuksen piiriin kuuluu myös tilanne, jossa kauppapaikalla kaupankäynnin kohteena olevan välineen hinta tai arvo määräytyy OTC-markkinoilla kaupankäynnin kohteena olevan välineen perusteella. Tätä samaa periaatetta olisi sovellettava hyödykkeitä koskeviin spot-sopimuksiin, joiden hinta perustuu johdannaisen hintaan, sekä sellaisten hyödykkeitä koskevien spot-sopimusten ostamiseen, jotka ovat rahoitusvälineiden vertailukohteina.
(11)
Arvopapereilla tai liitännäisvälineillä arvopapereiden vakauttamiseksi käytävä kauppa tai kaupankäynti omilla osakkeilla takaisinosto-ohjelmien mukaisesti voi olla taloudellisista syistä oikeutettua, ja se olisi näin ollen tietyissä olosuhteissa jätettävä markkinoiden väärinkäyttöä koskevien kieltojen soveltamisalan ulkopuolelle edellyttäen, että toimissa noudatetaan asianmukaista avoimuutta siten, että merkitykselliset tiedot vakautus- tai takaisinosto-ohjelmasta julkistetaan.
(12)
Takaisinosto-ohjelmien mukaista kaupankäyntiä omilla osakkeilla tai rahoitusvälineen vakauttamista, johon ei voida soveltaa tämän asetuksen mukaisia poikkeuksia, ei sellaisenaan olisi pidettävä markkinoiden väärinkäyttönä.
(13)
Jäsenvaltioiden, Euroopan keskuspankkijärjestelmän jäsenten, ministeriöiden ja muiden elinten ja yhden tai useamman jäsenvaltion erillisyhtiön tai unionin ja tiettyjen muiden julkisten elinten tai niiden puolesta toimivien henkilöiden toimintaa rahapolitiikan, valuuttakurssipolitiikan tai julkisen velan hoitoa koskevan politiikan alalla ei pitäisi rajoittaa, kunhan toimenpiteet toteutetaan yleisen edun mukaisesti ja ainoastaan näiden politiikkojen toteuttamiseksi. Myöskään unionin, yhden tai useamman jäsenvaltion erillisyhtiön, Euroopan investointipankin, Euroopan rahoitusvakausvälineen, Euroopan vakausmekanismin tai kahden tai useamman jäsenvaltion perustaman kansainvälisen rahoituslaitoksen toteuttamia liiketoimia, toimeksiantoja tai toimintaa rahoituksen keräämiseksi ja rahoitustuen antamiseksi jäsenilleen ei pitäisi rajoittaa. Tällainen tämän asetuksen soveltamisalaa koskeva poikkeus voidaan ulottaa tiettyihin julkisiin elimiin, joiden tehtävänä on julkisen velan hallinnointi tai jotka osallistuvat siihen, ja kolmansien maiden keskuspankkeihin. Rahapolitiikalle, valuuttakurssipolitiikalle tai julkisen velan hoitoa koskevalle politiikalle myönnettyjä poikkeuksia ei pitäisi ulottaa koskemaan tapauksia, joissa kyseiset elimet osallistuvat muihin kuin näiden politiikkojen toteuttamiseen liittyviin liiketoimiin, toimeksiantoihin tai toimintaan tai joissa kyseisten elinten palveluksessa olevat henkilöt osallistuvat liiketoimiin, toimeksiantoihin tai toimintaan omaan lukuunsa.
(14)
Järkevästi toimivat sijoittajat tekevät sijoituspäätöksensä käytettävissään olevien tietojen eli ennen päätöksentekoa saatavilla olevien tietojen perusteella. Kun arvioidaan, ottaisiko järkevästi toimiva sijoittaja tietyn tiedon todennäköisesti huomioon sijoituspäätöstä tehdessään, lähtökohdaksi olisi tämän vuoksi aina otettava ennen päätöksentekoa saatavilla olevat tiedot. Tämänkaltaisessa arvioinnissa on otettava huomioon tietojen odotettavissa olevat vaikutukset, kun niitä tarkastellaan kyseisen liikkeeseenlaskijan koko toiminnan muodostamaa taustaa vasten, tietolähteen luotettavuus ja kaikki muut markkinatekijät, jotka kyseisessä tilanteessa todennäköisesti vaikuttavat kyseiseen rahoitusvälineeseen, siihen liittyvään hyödykettä koskevaan spot-sopimukseen tai päästöoikeuksiin perustuviin huutokauppatuotteisiin.
(15)
Päätöksenteon jälkeen saatavilla olevia tietoja voidaan käyttää testattaessa olettamaa, jonka mukaan ennen päätöksentekoa saatavilla olleet tiedot ovat vaikuttaneet hintaan. Tätä ei pitäisi käyttää sellaisia henkilöjä vastaan, jotka ovat tehneet ennen päätöksentekoa saatavilla olleiden tietojen perusteella harkittuja johtopäätöksiä.
(16)
Jos sisäpiiritieto koskee vaiheittain tapahtuvaa menettelyä, menettelyn jokainen vaihe samoin kuin menettely kokonaisuudessaan voidaan katsoa sisäpiiritiedoksi. Pitkäkestoisen menettelyn välivaihe voi sellaisenaan merkitä olosuhteita tai tapahtumaa, jotka ovat olemassa tai joiden osalta jo tiedossa olevien osatekijöiden kokonaisvaltaisen arvioinnin perusteella on olemassa todellinen mahdollisuus siitä, että ne ilmenevät tai toteutuvat. Käsitettä ei kuitenkaan ole tulkittava siten, että kyseisten olosuhteiden tai kyseisen tapahtuman vaikutuksen laajuus asianomaisten rahoitusvälineiden hintaan on otettava huomioon. Välivaihe olisi katsottava sisäpiiritiedoksi, jos se sellaisenaan täyttää tässä asetuksessa säädetyt sisäpiiritiedon arviointiperusteet.
(17)
Tapahtumaan tai olosuhteisiin, jotka ovat pitkäkestoisen menettelyn välivaihe, liittyvä tieto voi koskea esimerkiksi sopimusneuvottelujen vaihetta, sopimusneuvotteluissa alustavasti sovittuja ehtoja, mahdollisuutta tarjota rahoitusvälineitä, rahoitusvälineiden tulevia markkinointiedellytyksiä, rahoitusvälineiden tarjoamisen alustavia ehtoja tai harkintaa, joka koskee rahoitusvälineen sisällyttämistä merkittävään indeksiin tai rahoitusvälineen poistamista tällaisesta indeksistä.
(18)
Oikeusvarmuutta olisi markkinaosapuolten kannalta parannettava määrittelemällä tarkemmin kaksi sisäpiiritiedon määritelmään kuuluvaa olennaista osatekijää, jotka ovat sisäpiiritiedon täsmällisyys ja sen mahdollinen huomattava vaikutus rahoitusvälineiden, niihin liittyvien hyödykkeitä koskevien spot-sopimusten tai päästöoikeuksiin perustuvien huutokauppatuotteiden hintoihin. Kun kyse on johdannaisista, jotka ovat tukkukaupan energiatuotteita, sisäpiiritiedoksi olisi katsottava erityisesti tiedot, jotka on julkistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1227/2011 (5) mukaisesti.
(19)
Tällä asetuksella ei ole tarkoitus estää liikkeeseenlaskijaa koskevia yleisluonteisia keskusteluja liiketoiminnan ja markkinoiden kehityksestä osakkeenomistajien ja johdon välillä. Tällainen vuorovaikutus on markkinoiden tehokkaan toiminnan kannalta keskeisen tärkeää, eikä sitä olisi kiellettävä tällä asetuksella.
(20)
Spot-markkinat ja niihin liittyvät johdannaismarkkinat ovat maailmanlaajuiset ja pitkälti toisiinsa kytköksissä, ja markkinoiden väärinkäyttöä voi esiintyä niin markkinat kuin valtioiden rajatkin ylittävällä tasolla, mikä voi aiheuttaa merkittäviä järjestelmäriskejä. Tämä pitää paikkansa niin sisäpiirikauppojen kuin markkinoiden manipuloinninkin kohdalla. Erityisesti spot-markkinoiden sisäpiiritiedosta voi olla hyötyä rahoitusmarkkinoilla kaupankäyntiin osallistuvalle henkilölle. Hyödykejohdannaista koskeva sisäpiiritieto olisi määriteltävä tiedoksi, joka vastaa rahoitusmarkkinoita koskevan sisäpiiritiedon yleistä määritelmää ja jonka julkistamista kyseisillä hyödykejohdannais- tai spot-markkinoilla edellytetään unionin tai jäsenvaltioiden säännöksissä tai määräyksissä, markkinasäännöissä, sopimuksissa tai käytännöissä. Tärkeitä esimerkkejä tällaisista säännöistä ovat energian tukkumarkkinoiden osalta asetus (EU) N:o 1227/2011 ja öljymarkkinoiden yhteistä tietokantaa koskeva hanke (JODI). Tällainen tieto voi tarjota perustan markkinaosapuolten päätöksille, jotka koskevat liiketoimien toteuttamista hyödykejohdannaisilla tai niihin liittyvillä hyödykkeitä koskevilla spot-sopimuksilla, ja siksi se olisi sisäpiiritietoa, joka on julkistettava, jos sillä on todennäköisesti merkittävä vaikutus tällaisten johdannaisten tai niihin liittyvien hyödykkeitä koskevien spot-sopimusten hintoihin.
Manipulointistrategiat voivat myös ulottua spot- ja johdannaismarkkinoille. Kaupankäyntiä rahoitusvälineillä, myös hyödykejohdannaisilla, voidaan käyttää niihin liittyvien hyödykkeitä koskevien spot-sopimusten manipulointiin ja spot-sopimuksia puolestaan niihin liittyvien rahoitusvälineiden manipulointiin. Markkinoiden manipulointikiellon olisi katettava nämä markkinoiden väliset yhteydet. Tämän asetuksen soveltamisalaa ei kuitenkaan ole asianmukaista tai käytännöllistä laajentaa kattamaan toiminta, joka ei liity rahoitusvälineisiin, kuten hyödykettä koskevan spot-sopimuksen kauppa, joka vaikuttaa ainoastaan spot-markkinoihin. Toimivaltaisten viranomaisten olisi tukkukaupan energiatuotteiden erityistapauksessa otettava huomioon asetuksen (EU) N:o 1227/2011 määritelmien erityispiirteet, kun ne soveltavat tässä asetuksessa vahvistettuja sisäpiiritiedon, sisäpiirikauppojen ja markkinoiden manipuloinnin määritelmiä tukkukaupan energiatuotteisiin liittyviin rahoitusvälineisiin.
(21)
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (6) mukaisesti komissio, jäsenvaltiot ja muut virallisesti nimetyt elimet ovat vastuussa muun muassa päästöoikeuksien teknisestä myöntämisestä, niiden jakamisesta ilmaiseksi niihin oikeutetuille teollisuudenaloille ja uusille tulokkaille sekä yleisemmin sellaisten unionin ilmastopolitiikan säännösten kehittämisestä ja täytäntöönpanosta, jotka ovat perustana päästöoikeuksien jakamiselle ostajille unionin päästökauppajärjestelmässä. Näillä julkisilla elimillä voi edellä mainittuja tehtäviä suorittaessaan olla muun muassa pääsy hintaan vaikuttaviin ei-julkisiin tietoihin, ja direktiivin 2003/87/EY mukaisesti niiden on mahdollisesti suoritettava tiettyjä päästöoikeuksiin liittyviä markkinatoimia. Päästöoikeudet luokitellaan rahoitusvälineiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (7) tarkistamisen seurauksena, ja tämän vuoksi ne kuuluvat myös tämän asetuksen soveltamisalaan.
Jotta komissio, jäsenvaltiot ja tehtävään virallisesti nimetyt muut elimet säilyttävät kykynsä kehittää ja panna täytäntöön unionin ilmastopolitiikkaa, niiden yleisen edun mukaisesti ja ainoastaan tämän politiikan täytäntöönpanemiseksi ja päästöoikeuksiin liittyen toteuttamat toimet olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tällainen poikkeus ei saisi vaikuttaa kielteisesti markkinoiden avoimuuteen, koska kyseisillä julkisilla elimillä on lakisääteisiä velvoitteita toimia tavalla, jolla varmistetaan hintaan vaikuttavien uusien päätösten, muutosten ja tietojen asianmukainen, tasapuolinen ja syrjimätön julkistaminen ja saatavuus. Lisäksi direktiivissä 2003/87/EY ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä on takeet viranomaisten hallussa olevien erityisten hintaan vaikuttavien tietojen tasapuolisesta ja syrjimättömästä julkistamisesta. Unionin ilmastopolitiikkaa täytäntöönpanevia julkisia elimiä koskevaa poikkeusta ei olisi ulotettava koskemaan tapauksia, joissa tällaiset julkiset elimet osallistuvat toimiin tai liiketoimiin, jotka eivät liity unionin ilmastopolitiikan toteuttamiseen, tai joissa tällaisten elinten palveluksessa olevat henkilöt osallistuvat toimiin tai liiketoimiin omaan lukuunsa.
(22)
SEUT 43 artiklan mukaisesti tai SEUT:n mukaisesti tehtyjen kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanemiseksi komissio, jäsenvaltiot ja muut virallisesti nimetyt elimet ovat vastuussa muun muassa unionin yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan toteuttamisesta. Näitä tehtäviä suorittaessaan nämä julkiset elimet toteuttavat toimia ja toimenpiteitä maatalousmarkkinoiden ja kalastusalan hallinnoimiseksi, mukaan lukien julkiset interventiot sekä lisätuontitullien määrääminen tai tuontitullien poistaminen. Ottaen huomioon tämän asetuksen soveltamisala, jonka mukaisesti tiettyjä tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan hyödykkeitä koskeviin spot-sopimuksiin, jotka vaikuttavat tai jotka todennäköisesti vaikuttavat rahoitusvälineisiin, ja rahoitusvälineisiin, joiden arvo määräytyy hyödykkeitä koskevien spot-sopimusten arvon perusteella ja jotka vaikuttavat tai todennäköisesti vaikuttavat hyödykkeitä koskeviin spot-sopimuksiin, on varmistettava, että ei rajoiteta komission, jäsenvaltioiden ja muiden virallisesti nimettyjen elinten unionin yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan toteuttamista koskevia toimia. Jotta komissio, jäsenvaltiot ja tehtävään virallisesti nimetyt muut elimet säilyttävät kykynsä kehittää ja panna täytäntöön unionin yhteistä maatalouspolitiikkaa ja yhteistä kalastuspolitiikkaa, niiden yleisen edun mukaisesti ja ainoastaan näiden politiikkojen täytäntöönpanemiseksi toteuttamat toimet olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tällainen poikkeus ei saisi vaikuttaa kielteisesti markkinoiden avoimuuteen, koska kyseisillä julkisilla elimillä on lakisääteisiä velvoitteita toimia tavalla, jolla varmistetaan hintaan vaikuttavien uusien päätösten, muutosten ja tietojen asianmukainen, tasapuolinen ja syrjimätön julkistaminen ja saatavuus. Unionin yhteistä maatalouspolitiikkaa ja yhteistä kalastuspolitiikkaa täytäntöönpanevia julkisia elimiä koskevaa poikkeusta ei olisi ulotettava koskemaan tapauksia, joissa kyseiset julkiset elimet osallistuvat toimiin tai liiketoimiin, jotka eivät liity näiden unionin yhteisten politiikkojen toteuttamiseen, tai joissa kyseisten elinten palveluksessa olevat henkilöt osallistuvat toimiin tai liiketoimiin omaan lukuunsa.
(23)
Sisäpiirikaupan olennaisena piirteenä on se, että sisäpiiritiedosta saadaan perusteetonta etua sellaisten kolmansien osapuolten vahingoksi, joilla ei ole kyseistä tietoa, jolloin heikennetään rahoitusmarkkinoiden luotettavuutta ja sijoittajien luottamusta. Sisäpiirikauppojen kieltoa olisi siis sovellettava silloin, kun henkilö, jolla on hallussaan sisäpiiritietoa, käyttää perusteettomasti tämän tiedon hänelle antamaa etua tekemällä markkinoilla kaupan kyseisen tiedon mukaisesti hankkimalla tai luovuttamalla tai yrittämällä hankkia tai luovuttaa rahoitusvälineitä, joihin kyseinen tieto liittyy, tai peruuttamalla tai muuttamalla tai yrittämällä peruuttaa tai muuttaa rahoitusvälinettä koskevaa toimeksiantoa omaan tai toisen lukuun suoraan tai välillisesti. Sisäpiiritiedon käyttö voi olla myös kaupankäyntiä päästöoikeuksilla ja niiden johdannaisilla sekä tarjousten tekemistä komission asetuksen (EU) N:o 1031/2010 (8) mukaisesti järjestettävissä päästöoikeuksien tai muiden niihin perustuvien huutokauppatuotteiden huutokaupoissa.
(24)
Sitä, että sisäpiiritietoa hallussaan pitävä luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö hankkii tai luovuttaa tai yrittää hankkia tai luovuttaa omaan tai toisen lukuun suoraan tai välillisesti rahoitusvälineitä, joihin kyseinen tieto liittyy, olisi pidettävä merkkinä siitä, että henkilö on käyttänyt kyseistä tietoa. Tämä olettama ei rajoita puolustautumisoikeuksien käyttöä. Se, onko henkilö rikkonut sisäpiirikauppojen kieltoa tai yrittänyt tehdä sisäpiirikaupan, olisi selvitettävä tarkastelemalla tämän asetuksen tarkoitusta, joka on suojata rahoitusmarkkinoiden luotettavuutta ja lujittaa sijoittajien luottamusta, johon vaikuttaa muun muassa varmuus siitä, että sijoittajia kohdellaan yhdenvertaisesti ja suojataan sisäpiiritiedon perusteettomalta käytöltä.
(25)
Toimeksiantoja, jotka on tehty ennen kuin henkilöllä on hallussaan sisäpiiritietoa, ei olisi katsottava sisäpiirikaupoiksi. Jos henkilö saa haltuunsa sisäpiiritietoa, olisi kuitenkin vallittava olettama, että mikä tahansa muutos, joka yhdistää kyseiset tiedot ennen niiden haltuun saamista tehtyihin toimeksiantoihin, mukaan lukien toimeksiannon peruuttaminen tai muuttaminen tai yritys peruuttaa toimeksianto tai muuttaa sitä, on sisäpiirikauppa. Tämä olettama voitaisiin kuitenkin kumota, jos henkilö osoittaa, että hän ei käyttänyt sisäpiiritietoa liiketointa suorittaessaan.
(26)
Sisäpiiritiedon käyttöä voi olla rahoitusvälineen tai päästöoikeuksiin perustuvan huutokauppatuotteen hankkiminen tai luovuttaminen tai toimeksiannon peruuttaminen tai muuttaminen tai yritys hankkia tai luovuttaa rahoitusväline tai peruuttaa toimeksianto tai muuttaa sitä, jos tekijänä on henkilö, joka tietää tai jonka olisi pitänyt tietää, että tieto on sisäpiiritietoa. Toimivaltaisten viranomaisten olisi tältä osin harkittava, mitä tavallinen ja järkevä henkilö tietää tai mitä hänen olisi pitänyt tietää kyseisissä olosuhteissa.
(27)
Tätä asetusta olisi tulkittava johdonmukaisesti niiden toimenpiteiden kanssa, jotka jäsenvaltiot ovat toteuttaneet suojellakseen äänioikeuden yhtiössä antavien (tai oikeuksien käytön tai vaihdon kautta tällaisen äänioikeuden antavien) siirtokelpoisten arvopapereiden haltijoiden etuja, kun yhtiöstä on tehty julkinen ostotarjous tai kun on esitetty muu yhtiöön kohdistuva määräysvallan muutosta koskeva ehdotus. Tätä asetusta olisi tulkittava erityisesti sellaisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti, jotka koskevat julkisia ostotarjouksia, keskittymiä ja muita liiketoimia, joilla on vaikutusta yritysten omistukseen tai määräysvaltaan ja joiden sääntelystä vastaavat jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/25/EY (9) 4 artiklan mukaisesti nimeämät valvontaviranomaiset.
(28)
Julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella tehtyjä tutkimuksia ja arvioita ei olisi sellaisinaan pidettävä sisäpiiritietona, ja pelkästään sitä, että liiketoimi toteutetaan tutkimusten tai arvioiden perusteella, ei näin ollen olisi pidettävä sisäpiiritiedon käyttönä. Tieto voi kuitenkin olla sisäpiiritietoa esimerkiksi silloin, kun markkinat odottavat tiedon julkaisemista tai levittämistä rutiininomaisesti ja tällainen julkaiseminen tai levittäminen vaikuttaa rahoitusvälineiden hinnanmuodostukseen tai kun tällainen julkaiseminen tai levittäminen vaikuttaa tietoihin liittyvien rahoitusvälineiden hintoihin tai sisältää tunnustetun markkina-asiantuntijan tai laitoksen näkemyksiä. Markkinatoimijoiden on tämän vuoksi pohdittava, missä määrin tieto on ei-julkista ja miten se mahdollisesti vaikuttaa rahoitusvälineisiin, joilla käydään kauppaa ennen tiedon julkaisemista tai levittämistä, jotta saataisiin selville, kävisivätkö ne kauppaa sisäpiiritiedon perusteella.
(29)
Jotta ei tahattomasti kiellettäisi sellaisia rahoitustoiminnan muotoja, jotka ovat laillisia ja joissa ei tapahdu markkinoiden väärinkäyttöä, on tunnistettava tiettyjä laillisia toimintatapoja. Tähän voi kuulua esimerkiksi se, että tunnistetaan markkinatakaajien rooli niiden toimiessa laillisessa ominaisuudessaan tarjoamassa likviditeettiä markkinoille.
(30)
Sisäpiiritiedon käytöksi ei olisi katsottava sitä, että markkinatakaajat tai henkilöt, jotka on valtuutettu toimimaan vastapuolina, harjoittavat ainoastaan lainmukaista liiketoimintaansa eli ostavat tai myyvät rahoitusvälineitä, tai sitä, että henkilöt, jotka on valtuutettu toteuttamaan toimeksiantoja kolmansien osapuolten puolesta ja joilla on sisäpiiritietoa, ainoastaan toteuttavat toimeksiannon, peruuttavat sen tai muuttavat sitä asianmukaisesti. Tässä asetuksessa markkinatakaajille, vastapuolina toimimaan oikeutetuille tahoille tai henkilöille, jotka on valtuutettu toteuttamaan toimeksiantoja kolmansien osapuolten puolesta ja joilla on sisäpiiritietoa, säädetty suoja ei kuitenkaan ulotu toimiin, jotka on selkeästi kielletty tässä asetuksessa, esimerkiksi yleisesti ”front-running”-käytäntönä tunnettuun käytäntöön. Jos oikeushenkilöt ovat toteuttaneet kaikki kohtuulliset toimenpiteet estääkseen markkinoiden väärinkäyttöä tapahtumasta mutta tästä huolimatta luonnolliset henkilöt harjoittavat markkinoiden väärinkäyttöä työssään oikeushenkilön puolesta, tämän ei olisi katsottava olevan oikeushenkilön harjoittamaa markkinoiden väärinkäyttöä. Toinen esimerkki, jonka ei olisi katsottava olevan sisäpiiritiedon käyttöä, on erääntyneen velvoitteen täyttämiseksi toteutetut liiketoimet. Pelkästään sitä seikkaa, että on pääsy toista yhtiötä koskevaan sisäpiiritietoon, ja tämän tiedon käyttämistä julkisten ostotarjousten yhteydessä määräysvallan hankkimiseksi kyseisessä yhtiössä tai sulauttamista koskevan ehdotuksen tekemiseksi ei olisi katsottava sisäpiirikaupaksi.
(31)
Koska rahoitusvälineiden hankinta tai luovutus välttämättä edellyttää tällaiseen liiketoimeen ryhtyvältä etukäteen tehtyä hankinta- tai luovutuspäätöstä, pelkästään sitä, että tällainen hankinta tai luovutus toteutetaan, ei olisi katsottava sisäpiiritiedon käyttämiseksi. Omien kaupankäyntisuunnitelmien ja -strategioiden perusteella toimimista ei olisi katsottava sisäpiiritiedon käytöksi. Mitään näistä oikeushenkilöistä tai ketään näistä luonnollisista henkilöistä ei olisi kuitenkaan suojeltava työtehtäviensä perusteella; heitä olisi suojeltava ainoastaan, jos he toimivat asianmukaisesti ja luotettavasti ja täyttävät sekä ammattinsa edellyttämät että tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset, joita ovat markkinoiden yhtenäisyys ja sijoittajien suoja. Rikkominen voitaisiin silti katsoa tapahtuneeksi, jos toimivaltainen viranomainen osoittaa, että kyseisiin liiketoimiin tai toimeksiantoihin taikka toimintaan oli oikeudeton peruste tai että henkilö käytti sisäpiiritietoa.
(32)
Markkinoiden tunnustelu on rahoitusvälineen myyjän ja yhden tai useamman mahdollisen sijoittajan välistä vuorovaikutusta, joka tapahtuu ennen kuin liiketoimesta ilmoitetaan ja jonka tarkoituksena on kartoittaa mahdollisten sijoittajien kiinnostusta mahdolliseen liiketoimeen ja sen hintaan, kokoon ja rakenteeseen. Markkinoiden tunnusteluun voisi kuulua arvopapereiden listautumisanti tai toissijainen anti, ja se eroaa tavanomaisesta kaupankäynnistä. Markkinoiden tunnustelu on erittäin tärkeä väline, jolla voidaan kartoittaa mahdollisten sijoittajien näkemyksiä, lisätä vuoropuhelua osakkeenomistajien kanssa sekä varmistaa, että sopimukset toteutetaan moitteettomasti ja että liikkeeseenlaskijoiden, osakkeenomistajien ja mahdollisten uusien sijoittajien näkemykset ovat yhteneväiset. Niistä voi olla erityistä hyötyä, jos markkinoilta puuttuu luottamusta tai asiaa koskevia viitearvoja tai jos markkinat heilahtelevat voimakkaasti. Tämän vuoksi mahdollisuus suorittaa markkinoiden tunnustelua on tärkeää rahoitusmarkkinoiden asianmukaisen toiminnan kannalta, eikä markkinoiden tunnustelua olisi sellaisenaan katsottava markkinoiden väärinkäytöksi.
(33)
Esimerkkeihin markkinoiden tunnustelusta kuuluvat seuraavanlaiset tilanteet: se, kun myyntipuolen yritys käy liikkeeseenlaskijan kanssa keskusteluja mahdollisesta liiketoimesta ja on päättänyt kartoittaa mahdollisten sijoittajien kiinnostusta voidakseen määrittää liiketoimen ehdot; se, kun liikkeeseenlaskija aikoo ilmoittaa joukkolainan liikkeeseenlaskusta tai lisäosakeannista ja myyntipuolen yritys ottaa yhteyttä tärkeimpiin sijoittajiin ja antaa niille kaikki sopimusehdot tarkoituksenaan saada niiltä rahoitussitoumus liiketoimeen osallistumisesta; tai se, kun myyntipuoli aikoo myydä suuren määrän arvopapereita sijoittajan puolesta ja pyrkii kartoittamaan muiden mahdollisten sijoittajien mahdollista kiinnostusta näihin arvopapereihin.
(34)
Markkinoiden tunnustelu voi edellyttää sisäpiiritiedon ilmaisemista mahdollisille sijoittajille. Markkinoiden tunnustelun yhteydessä annetun sisäpiiritiedon perusteella tehdyistä kaupoista on yleensä mahdollisuus hyötyä taloudellisesti ainoastaan, jos markkinoiden tunnustelun kohteena olevalle rahoitusvälineelle tai siihen liittyvälle rahoitusvälineelle on olemassa markkinat. Kun otetaan huomioon kyseisten keskustelujen ajoitus, on mahdollista, että sisäpiiritietoa voidaan ilmaista mahdolliselle sijoittajalle markkinoiden tunnustelun aikana sen jälkeen, kun rahoitusväline on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla tai sillä on käyty kauppaa monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä tai organisoidussa kaupankäyntijärjestelmässä. Ennen markkinoiden tunnusteluun ryhtymistä tietoja ilmaisevan markkinaosapuolen olisi arvioitava, kuuluuko markkinoiden tunnusteluun sisäpiiritiedon ilmaisemista.
(35)
Olisi katsottava, että sisäpiiritieto on ilmaistu lainmukaisesti, jos tieto on ilmaistu osana kyseisen henkilön työn, ammatin tai tehtävien tavanomaista suorittamista. Jos markkinoiden tunnusteluun kuuluu sisäpiiritiedon ilmaisemista, tiedon ilmaisevan markkinaosapuolen katsotaan toimivan osana työnsä, ammattinsa tai tehtäviensä normaalia suorittamista, jos hän tietoa ilmaistessaan ilmoittaa tästä tiedon saavalle henkilölle ja saa tältä suostumuksen siihen, että hänelle saa antaa sisäpiiritietoa, että tämän asetuksen säännökset rajoittavat häntä käymästä kauppaa tai toimimasta kyseisen tiedon perusteella, että on toteutettava kohtuulliset toimenpiteet tiedon luottamuksellisuuden suojaamiseksi ja että hänen on ilmoitettava tiedon ilmaisevalle markkinaosapuolelle kaikkien niiden luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden henkilöllisyydet, joille tietoa ilmaistaan laadittaessa vastausta markkinoiden tunnusteluun. Tiedon ilmaisevan markkinaosapuolen olisi lisäksi noudatettava teknisissä sääntelystandardeissa yksityiskohtaisesti vahvistettavia velvoitteita, jotka koskevat ilmaistua tietoa koskevien tietojen säilyttämistä. Ei olisi vallittava olettamaa, jonka mukaan markkinaosapuolet, jotka eivät noudata tätä asetusta markkinoiden tunnustelua tehdessään, ovat ilmaisseet laittomasti sisäpiiritietoa, mutta niiden ei pitäisi voida hyötyä kyseisiä säännöksiä noudattaville myönnetystä poikkeuksesta. Se, ovatko kyseiset markkinaosapuolet rikkoneet sisäpiiritiedon laittoman ilmaisemisen kieltoa, olisi selvitettävä tarkastelemalla tämän asetuksen kaikkia asiaa koskevia säännöksiä, ja kaikilla tietoa ilmaisevilla markkinaosapuolilla olisi oltava velvollisuus kirjata ennen markkinoiden tunnusteluun ryhtymistä arvionsa siitä, kuuluuko markkinoiden tunnusteluun sisäpiiritiedon ilmaisemista.
(36)
Markkinoiden tunnustelun kohteena olevien mahdollisten sijoittajien olisi puolestaan selvitettävä, onko niille ilmaistu tieto sisäpiiritietoa, mikä kieltäisi niitä käymästä kauppaa kyseisen sisäpiiritiedon perusteella tai ilmaisemasta tätä tietoa edelleen. Mahdollisiin sijoittajiin sovelletaan sisäpiirikauppaa ja sisäpiiritiedon laitonta ilmaisemista koskevia tässä asetuksessa vahvistettuja sääntöjä. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi annettava ohjeita, jotta mahdollisille sijoittajille voitaisiin tarjota apua niiden pohtiessa, miten toimia, etteivät ne rikkoisi tätä asetusta.
(37)
Asetuksessa (EU) N:o 1031/2010 säädetään kaksi rinnakkaista markkinoiden väärinkäyttöä koskevaa sääntelyjärjestelmää, joita sovelletaan päästöoikeuksien huutokauppaan. Päästöoikeuksien luokittelusta rahoitusvälineiksi seuraa, että tämän asetuksen olisi muodostettava markkinoiden väärinkäyttötoimenpiteiden osalta yksi sääntökokonaisuus, jota sovelletaan päästöoikeuksien ensi- ja jälkimarkkinoihin kokonaisuudessaan. Tätä asetusta olisi sovellettava myös toimintaan ja liiketoimiin, myös tarjouksiin, jotka liittyvät asetuksen (EU) N:o 1031/2010 mukaiseen päästöoikeuksien tai muiden niihin perustuvien huutokauppatuotteiden huutokauppaan huutokauppapaikassa, jolle on annettu säännellyn markkinan toimilupa, myös silloin, kun huutokauppatuotteet eivät ole rahoitusvälineitä.
(38)
Tässä asetuksessa olisi säädettävä markkinoiden manipulointia koskevia toimenpiteitä, joita on mahdollista mukauttaa uusiin kaupankäyntimuotoihin tai uusiin strategioihin, joihin voi liittyä väärinkäyttöä. Koska rahoitusvälineiden kaupankäynnissä hyödynnetään yhä enemmän tietotekniikkaa, on toivottavaa, että markkinoiden manipuloinnin määritelmä tarjoaa esimerkkejä erityisistä väärinkäyttöstrategioista, joita voidaan toteuttaa kaikilla kaupankäyntitavoilla, mukaan lukien algoritmikauppa ja huippunopea kaupankäynti. Esitettyjen esimerkkien on tarkoitus olla vain suuntaa-antavia eikä niiden ole tarkoitus merkitä, ettei samojen strategioiden noudattaminen toisilla välineillä olisi niin ikään väärinkäyttöä.
(39)
Markkinoiden väärinkäytön kieltojen olisi katettava myös ne henkilöt, jotka tekevät yhteistyötä markkinoiden väärinkäyttötarkoituksessa. Tällaisia henkilöitä voisivat olla muun muassa välittäjät, jotka laativat ja suosittelevat markkinoiden väärinkäyttöön suunniteltuja kaupankäyntistrategioita, henkilöt, jotka kannustavat sisäpiiritietoa hallussaan pitävää henkilöä ilmaisemaan tämän tiedon laittomasti, tai henkilöt, jotka kehittävät kaupankävijän kanssa yhteistyössä tietokoneohjelmia, joilla on tarkoitus helpottaa markkinoiden väärinkäyttöä.
(40)
Sen varmistamiseksi, että vastuuvelvollisuus jakautuu sekä oikeushenkilölle että oikeushenkilön päätöksentekoon mahdollisesti osallistuvalle luonnolliselle henkilölle, on tunnustettava jäsenvaltioiden erilaiset oikeudelliset toimintatavat. Tällaisten toimintatapojen olisi liityttävä suoraan menetelmiin, jotka koskevat vastuuvelvollisuuden osoittamista kansallisessa lainsäädännössä.
(41)
Markkinoiden manipuloinnin kiellon täydentämiseksi tällä asetuksella olisi kiellettävä markkinoinnin manipuloinnin yritys. Markkinoiden manipuloinnin yritys olisi erotettava toiminnasta, joka todennäköisesti johtaa markkinoiden manipulointiin, sillä kumpikin toiminta on kielletty tämän asetuksen mukaisesti. Markkinoiden manipuloinnin yritykseen voivat kuulua tilanteet, joissa toiminta on aloitettu mutta sitä ei ole saatettu päätökseen esimerkiksi teknisten ongelmien vuoksi tai siksi, että kaupanteko-ohjetta ei ole noudatettu. Yritys manipuloida markkinoita on kiellettävä, jotta toimivaltaisille viranomaisille voidaan antaa toimivalta määrätä seuraamuksia tällaisista yrityksistä.
(42)
Henkilö, joka ryhtyy sellaiseen liiketoimeen tai antaa sellaisen kauppaa koskevan toimeksiannon, joka voidaan katsoa markkinoiden manipuloinniksi, voi pystyä osoittamaan, että hänen perusteensa ryhtyä tällaiseen liiketoimeen tai antaa tällainen kauppaa koskeva toimeksianto ovat oikeutettuja ja että liiketoimi tai toimeksianto on kyseisillä markkinoilla hyväksyttyjen käytäntöjen mukainen, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tämän asetuksen ja sen suoraan sovellettavien säännösten tarkoitukseen. Ainoastaan asianomaisten markkinoiden väärinkäytön valvonnasta vastaava toimivaltainen viranomainen voi vahvistaa hyväksytyn markkinakäytännön. Käytäntöä, joka on hyväksytty tietyillä markkinoilla, ei voida katsoa voitavan soveltaa muihin markkinoihin, elleivät näiden markkinoiden toimivaltaiset viranomaiset ole virallisesti hyväksyneet sitä. Rikkominen voitaisiin silti katsoa tapahtuneeksi, jos toimivaltainen viranomainen osoittaa, että kyseisiin liiketoimiin tai toimeksiantoihin oli oikeudeton peruste.
(43)
Tässä asetuksessa olisi myös selvennettävä, että rahoitusvälineen markkinoiden manipulointi tai yritys manipuloida markkinoita voi tapahtua hyödyntämällä kyseiseen rahoitusvälineeseen liittyviä rahoitusvälineitä kuten johdannaisinstrumentteja, jotka ovat kaupankäynnin kohteena toisessa kauppapaikassa tai OTC-markkinoilla.
(44)
Monet rahoitusvälineet hinnoitellaan viitearvojen perusteella. Viitearvojen, pankkien toisilleen tarjoamat korot mukaan luettuina, manipuloinnilla tai sen yrityksellä voi olla vakavia seurauksia markkinoiden luottamukselle, ja se voi aiheuttaa sijoittajille huomattavia tappioita tai vääristää reaalitaloutta. Viitearvoja koskevat erityissäännökset ovat tarpeen, jotta voidaan säilyttää markkinoiden luotettavuus ja varmistaa, että toimivaltaiset viranomaiset voivat valvoa niiden sääntöjen noudattamista, joilla viitearvojen manipulointi kielletään. Näiden säännösten olisi katettava kaikki julkaistut viitearvot, myös internetin kautta saatavilla olevat viitearvot, riippumatta siitä, ovatko ne maksuttomia vai eivät, kuten luottoriskijohdannaisia koskevat viitearvot ja indeksien indeksit. Markkinoiden väärinkäytön yleisluonteista kieltämistä on täydennettävä kieltämällä itse viitearvon manipulointi sekä kieltämällä väärien tai harhaanjohtavien tietojen antaminen tai muu toiminta, jolla manipuloidaan viitearvon laskentaa; tässä yhteydessä laskenta määritellään laajasti niin, että se kattaa kaiken kyseisen viitearvon laskentaan liittyvän tiedon vastaanottamisen ja arvioinnin ja erityisesti kaunistellut tiedot, mukaan luettuna viitearvomenetelmä, oli se sitten kokonaan tai osittain algoritminen tai harkintaan perustuva. Näitä sääntöjä sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1227/2011 lisäksi, jossa kielletään tarkoituksellinen väärien tietojen toimittaminen yrityksille, jotka antavat hinta-arvioita tai laativat markkinaraportteja energiamarkkinoiden tukkutuotteista; väärien tietojen antamisesta seuraa, että näiden hinta-arvioiden tai markkinaraporttien pohjalta toimivia markkinaosapuolia johdetaan harhaan.
(45)
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kauppapaikkojen ja kaupankäyntijärjestelmien yhdenmukaiset markkinaolosuhteet, olisi edellytettävä, että kaikkien henkilöiden, jotka harjoittavat säänneltyjen markkinoiden, monenkeskisten kaupankäyntijärjestelmien ja organisoitujen kaupankäyntijärjestelmien toimintaa, on otettava käyttöön tehokkaat järjestelyt, järjestelmät ja menettelyt, joilla pyritään ennaltaehkäisemään ja havaitsemaan markkinoiden manipulointi ja väärinkäytökset, ja ylläpidettävä näitä järjestelyitä, järjestelmiä ja menettelyitä.
(46)
Rahoitusvälineiden manipulointi tai manipuloinnin yritys voi myös tapahtua antamalla toimeksiantoja, joita ei toteuteta. Rahoitusvälinettä voidaan manipuloida myös toiminnalla, joka tapahtuu kauppapaikan ulkopuolella. Olisi edellytettävä, että liiketoimia ammattimaisesti järjestävät tai toteuttavat henkilöt ottavat käyttöön ja pitävät yllä tehokkaita järjestelyjä, järjestelmiä ja menettelyjä epäilyttävien liiketoimien havaitsemiseksi ja niistä ilmoittamiseksi. Niiden olisi myös ilmoitettava epäilyttävistä toimeksiannoista ja liiketoimista, jotka toteutetaan kauppapaikan ulkopuolella.
(47)
Rahoitusvälineiden manipulointi tai manipuloinnin yritys voi myös tapahtua levittämällä vääriä tai harhaanjohtavia tietoja. Väärien tai harhaanjohtavien tietojen levittämisellä voi olla tuntuva vaikutus rahoitusvälineiden hintoihin suhteellisen lyhyellä aikavälillä. Kyse voi olla ilmeisen väärän tiedon keksimisestä, mutta myös tosiasioiden tahallisesta julkistamatta jättämisestä tai tietoisesti epätarkan tiedon julkistamisesta. Tämä markkinoiden manipulointimuoto on erityisen haitallinen sijoittajille, koska sen vuoksi sijoituspäätökset tehdään väärien tai vääristyneiden tietojen perusteella. Siitä on haittaa myös liikkeeseenlaskijoille, koska se vähentää sijoittajien luottamusta niitä koskeviin käytettävissä oleviin tietoihin. Markkinoiden luottamuksen puute voi puolestaan vaarantaa liikkeeseenlaskijan kyvyn laskea liikkeeseen uusia rahoitusvälineitä tai varmistaa luoton saanti muilta markkinaosapuolilta toimintansa rahoittamiseen. Tieto leviää markkinoilla hyvin nopeasti. Tästä seuraa, että sijoittajille ja liikkeeseenlaskijoille aiheutuneet vahingot voivat olla suhteellisen pitkäkestoisia ennen kuin tieto todetaan vääräksi tai harhaanjohtavaksi ja ennen kuin liikkeeseenlaskija tai tietojen levittämisestä vastaava taho voi oikaista sen. Tästä syystä väärän tai harhaanjohtavan tiedon levittäminen, myös huhujen tai väärien tai harhaanjohtavien uutisten levittäminen, on tarpeen luokitella tämän asetuksen rikkomiseksi. Tämän vuoksi on aiheellista, että rahoitusmarkkinoilla toimivat eivät voi vapaasti esittää oman mielipiteensä tai paremman tiedon vastaisia tietoja, jotka he tietävät tai heidän pitäisi tietää vääriksi tai harhaanjohtaviksi, sijoittajille ja liikkeeseenlaskijoille vahinkoa aiheuttavalla tavalla.
(48)
Koska erilaisten verkkosivustojen, verkkopäiväkirjojen ja sosiaalisen median käyttö on yleistynyt, on tärkeää selventää, että väärien tai harhaanjohtavien tietojen levittämiseen internetissä, mukaan lukien sosiaalinen media tai anonyymit verkkopäiväkirjat, suhtaudutaan tätä asetusta sovellettaessa samalla tavalla kuin vastaavaan toimintaan perinteisempiä viestintäkanavia käyttäen.
(49)
On tärkeää, että liikkeeseenlaskija julkistaa sisäpiiritiedon, jotta vältetään sisäpiirikaupat ja varmistetaan, ettei sijoittajia johdeta harhaan. Tämän vuoksi olisi vaadittava, että liikkeeseenlaskijat julkistavat sisäpiiritiedon mahdollisimman pian. Tämä velvoite voi kuitenkin tietyissä olosuhteissa vaarantaa liikkeeseenlaskijan oikeutetut edut. Näissä olosuhteissa tietojen julkistamisen lykkääminen olisi sallittava tapauksissa, joissa julkistamisen lykkääminen ei todennäköisesti johda yleisöä harhaan ja liikkeeseenlaskija pystyy takaamaan kyseisen tiedon säilymisen luottamuksellisena. Liikkeeseenlaskijalla on velvollisuus julkistaa sisäpiiritieto ainoastaan, jos se on pyytänyt rahoitusvälineen ottamista kaupankäynnin kohteeksi tai hyväksynyt sen.
(50)
Sovellettaessa tämän asetuksen vaatimuksia, jotka koskevat sisäpiiritiedon julkistamista ja tällaisen julkistamisen lykkäämistä, oikeutetut edut voivat erityisesti liittyä muun muassa seuraaviin seikkoihin: a) käynnissä olevat neuvottelut tai niihin liittyvät seikat silloin, kun tietojen julkistaminen todennäköisesti vaikuttaisi neuvottelujen tulokseen tai niiden normaaliin kulkuun; erityisesti silloin jos liikkeeseenlaskijan taloudelliseen elinkelpoisuuteen kohdistuu vakava ja välitön uhka, joka ei kuitenkaan anna aihetta maksukyvyttömyysmenettelyä koskevan lainsäädännön soveltamiseen, tietojen julkistamista voidaan lykätä tilapäisesti, jos tietojen julkistaminen saattaisi vakavasti vaarantaa nykyisten ja potentiaalisten osakkeenomistajien edut haittaamalla sellaisten neuvottelujen loppuunsaattamista, joilla pyritään varmistamaan liikkeeseenlaskijan taloudellisen aseman vahvistuminen pitkällä aikavälillä; b) liikkeeseenlaskijan hallintoelimen tekemät päätökset tai sopimukset, joiden voimaantulo edellyttää liikkeeseenlaskijan muun elimen hyväksyntää, silloin kun liikkeeseenlaskijan organisaatiossa edellytetään näiden elinten pitämistä erillään, edellyttäen että tietojen julkistaminen ennen tämänkaltaista hyväksyntää ja tieto siitä, että hyväksyntää ei ole vielä saatu, todennäköisesti vaarantaisi tietojen asianmukaisen arvioinnin yleisön keskuudessa.
(51)
Lisäksi sisäpiiritiedon julkistamisvaatimuksen on kohdistuttava päästöoikeuksien markkinoilla toimiviin markkinaosapuoliin. Jotta voidaan välttää hyödyttömien raportointivelvoitteiden asettaminen markkinoille ja säilyttää toimenpiteen tarkoitettu kustannus-hyötysuhde, vaikuttaa tarpeelliselta rajoittaa kyseistä vaatimusta koskeva sääntelyvaikutus ainoastaan sellaisiin EU:n päästökauppajärjestelmän toiminnanharjoittajiin, joiden voidaan kokonsa ja toimintansa puolesta kohtuullisesti odottaa vaikuttavan tuntuvasti päästöoikeuksien, niihin perustuvien huutokauppatuotteiden tai niihin liittyvien rahoitusjohdannaisten hintaan ja tarjousten tekemiseen asetuksen (EU) N:o 1031/2010 nojalla. Komission olisi hyväksyttävä delegoidulla säädöksellä toimenpiteitä, joilla vahvistetaan alaraja tämän poikkeuksen soveltamista varten. Julkistettavan tiedon olisi koskettava julkistavan osapuolen fyysisiä toimia, ei sen suunnitelmia tai strategioita, jotka koskevat päästöoikeuksien, niihin perustuvien huutokauppatuotteiden tai niihin liittyvien rahoitusjohdannaisten kauppaa. Jos päästöoikeuksien markkinoilla toimivat markkinaosapuolet noudattavat jo vastaavanlaisia sisäpiiritiedon julkistamista koskevia vaatimuksia erityisesti asetuksen (EU) N:o 1227/2011 mukaisesti, päästöoikeuksia koskevan sisäpiiritiedon julkistamisvelvoitteen ei olisi johdettava siihen, että pääosin samat tiedot on julkistettava kahteen kertaan. Niiden päästöoikeuksien markkinoilla toimivien markkinaosapuolten osalta, joiden yhteenlasketut päästöt tai arvioitu lämmöntuotto ovat vahvistetun alarajan tasolla tai sen alapuolella, olisi katsottava, että koska niiden fyysisiä toimia koskevan tiedon katsotaan olevan julkistamisen kannalta merkitykseltään vähäistä, niiden fyysisiä toimia koskevalla tiedolla ei olisi liioin katsottava olevan huomattavaa vaikutusta päästöoikeuksien, niihin perustuvien huutokauppatuotteiden tai niihin liittyvien rahoitusjohdannaisten hintaan. Sisäpiirikauppoja koskevaa kieltoa olisi kuitenkin sovellettava tällaisiin päästöoikeuksien markkinoilla toimiviin markkinaosapuoliin kaiken muun sellaisen tiedon osalta, johon niillä on pääsy ja joka on sisäpiiritietoa.
(52)
Yleisen edun turvaamiseksi, rahoitusjärjestelmän vakauden säilyttämiseksi ja esimerkiksi sen estämiseksi, että rahoituslaitosten maksuvalmiuskriisit muuttuvat vakavaraisuuskriiseiksi siksi, että varoja vedetään yhtäkkiä pois, saattaa olla asianmukaista sallia luottolaitoksille ja rahoituslaitoksille sisäpiiritiedon julkistamisen lykkääminen poikkeuksellisissa olosuhteissa. Tätä voidaan soveltaa erityisesti tilapäisiin maksuvalmiusongelmiin liittyvään tietoon, kun rahoituslaitokset ja luottolaitokset tarvitsevat keskuspankilta lainaa tai hätätilanteen maksuvalmiusapua, jolloin tietojen julkistaminen vaikuttaisi koko järjestelmään. Julkistamisen lykkäämisen ehdoksi olisi asetettava, että liikkeeseenlaskijan on saatava asiasta vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumus, ja on oltava selvää, että tietojen julkistamisen lykkäämisen yhteydessä laajempi yleinen ja taloudellinen etu on tärkeämpi kuin markkinoiden kiinnostus saada lykkäyksen kohteena olevia tietoja.
(53)
Rahoituslaitosten tapauksessa etenkin silloin, kun ne saavat keskuspankilta lainaa tai hätätilanteen maksuvalmiusapua, toimivaltaisen viranomaisen olisi arvioitava asianomaista kansallista keskuspankkia, makrotason vakaudesta vastaavaa viranomaista tai muuta mahdollista asian kannalta merkityksellistä kansallista viranomaista kuultuaan, onko tiedoilla merkitystä koko järjestelmän kannalta ja onko tietojen julkistamisen lykkääminen yleisen edun mukaista.
(54)
Sisäpiiritiedon käyttö tai sen käytön yrittäminen olisi selkeästi kiellettävä omaan lukuun tai kolmannen osapuolen lukuun tapahtuvassa kaupankäynnissä. Sisäpiiritiedon käyttö voi olla myös kaupankäyntiä päästöoikeuksilla ja niiden johdannaisilla sekä tarjousten tekemistä asetuksen (EU) N:o 1031/2010 mukaisesti järjestettävissä päästöoikeuksien tai muiden niihin perustuvien huutokauppatuotteiden huutokaupoissa, kun tekijöinä ovat henkilöt, jotka tietävät tai joiden pitäisi tietää, että niiden hallussaan pitämä tieto on sisäpiiritietoa. Markkinaosapuolen omia kaupankäyntisuunnitelmia ja -strategioita koskevaa tietoa ei olisi katsottava sisäpiiritiedoksi, mutta kolmannen osapuolen kaupankäyntisuunnitelmia ja -strategioita koskeva tieto voi olla sisäpiiritietoa.
(55)
Sisäpiiritiedon julkistamisvaatimus voi olla raskas pienille ja keskisuurille yrityksille, sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/65/EU (10), joiden rahoitusvälineet on otettu kaupankäynnin kohteeksi pk-yritysten kasvumarkkinoilla, kun otetaan huomioon kustannukset, jotka liittyvät niiden hallussa olevien tietojen seurantaan ja oikeudellisen avun hankkimiseen siitä, mitkä tiedot on julkistettava ja milloin. Sisäpiiritiedon nopea julkistaminen on kuitenkin olennaista, jotta voidaan varmistaa sijoittajien luottamus kyseisiin liikkeeseenlaskijoihin. Tämän vuoksi arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi voitava antaa ohjeita, jotka auttavat liikkeeseenlaskijoita täyttämään sisäpiiritiedon julkistamisvaatimukset vaarantamatta sijoittajien suojaa.
(56)
Sisäpiiriluettelot ovat merkittävä työväline sääntelyviranomaisille markkinoiden mahdollisen väärinkäytön tutkinnassa. Luetteloihin sisällytettävien tietojen maakohtaiset erot aiheuttavat kuitenkin liikkeeseenlaskijoille tarpeettomia hallinnollisia rasitteita. Tämän vuoksi sisäpiiriluetteloiden sisältämien tietojen pitäisi olla yhdenmukaisia, jotta näitä kustannuksia voidaan supistaa. On myös tärkeää, että sisäpiiriluetteloissa olevat henkilöt saavat tiedon asiasta ja sen vaikutuksista tämän asetuksen sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/57/EU (11) mukaisesti. Sisäpiiriluettelojen pitämistä ja jatkuvaa ajan tasalle saattamista koskeva vaatimus asettaa hallinnollisia rasitteita erityisesti pk-yritysten kasvumarkkinoilla toimiville liikkeeseenlaskijoille. Toimivaltaiset viranomaiset voivat valvoa markkinoiden väärinkäyttöä tehokkaasti, vaikka luetteloita ei olisi jatkuvasti käytettävissä näiden liikkeeseenlaskijoiden osalta. Kyseiset liikkeeseenlaskijat pitäisikin vapauttaa tästä velvoitteesta, jotta tästä asetuksesta johtuvia hallintokuluja voidaan vähentää. Kyseisten liikkeeseenlaskijoiden olisi kuitenkin pyynnöstä toimitettava toimivaltaisille viranomaisille sisäpiiriluettelo.
(57)
Se, että liikkeeseenlaskijat taikka mahdolliset niiden puolesta tai niiden lukuun toimivat henkilöt laativat luettelon henkilöistä, jotka ovat niiden palveluksessa työsopimuksen perusteella tai muuten ja joilla on pääsy liikkeeseenlaskijaan suoraan tai välillisesti liittyvään sisäpiiritietoon, on hyödyllinen toimenpide markkinoiden luotettavuuden varmistamiseksi. Liikkeeseenlaskijat tai mainitut henkilöt voivat tällaisten luettelojen avulla mahdollisesti valvoa sisäpiiritiedon liikkumista ja siten täyttää salassapitovelvollisuutensa. Tällaiset luettelot voivat lisäksi olla toimivaltaisille viranomaisille hyödyllinen väline saada selville kaikki henkilöt, joilla on pääsy sisäpiiritietoon, sekä päivämäärä, jona nämä ovat saaneet pääsyn tietoihin. Se, että kyseisiin luetteloihin sisältyvillä henkilöillä on pääsy liikkeeseenlaskijaan suoraan tai välillisesti liittyvään sisäpiiritietoon, ei vaikuta tässä asetuksessa säädettyihin kieltoihin.
(58)
Liikkeeseenlaskijan johtotehtävissä toimivien henkilöiden ja tarvittaessa näiden lähipiiriin kuuluvien henkilöiden liiketoimia koskevan avoimuuden lisäämisellä on ennaltaehkäisevä vaikutus markkinoiden väärinkäyttöön, erityisesti sisäpiirikauppaan. Kyseisten liiketoimien julkistaminen ainakin yksittäin voi olla myös sijoittajille arvokas tieto. On syytä selventää, että johtohenkilöiden liiketoimien julkistamista koskeva vaatimus koskee myös rahoitusvälineiden panttausta tai lainausta, sillä osakkeiden panttauksella voi olla huomattava ja mahdollisesti epävakautta aiheuttava vaikutus yritykseen, jos osakkeita luovutetaan äkillisesti ja odottamatta. Jos tietoja ei julkistettaisi, markkinat eivät tietäisi, että oli olemassa suurempi mahdollisuus, että esimerkiksi osakkeiden omistuksessa tapahtuu tulevaisuudessa merkittävä muutos, osakkeita tulee lisää markkinapaikalle tai menetetään äänioikeuksia kyseisessä yhtiössä. Tästä syystä tämän asetuksen mukaista ilmoittamista edellytetään, jos arvopapereiden panttaus tehdään osana laajempaa liiketointa, jossa johtohenkilö panttaa arvopaperit vakuutena saadakseen lainaa kolmannelta osapuolelta. Lisäksi markkinoiden asianmukainen avoimuus on ennakkoehto markkinatoimijoiden luottamukselle ja erityisesti yhtiön osakkeenomistajien luottamukselle. On myös syytä selventää, että johtohenkilöiden liiketoimien julkistamista koskeva vaatimus koskee myös harkintavaltaa johtohenkilöiden puolesta käyttävän henkilön liiketoimia. Jotta varmistetaan asianmukainen tasapaino avoimuuden sekä toimivaltaisille viranomaisille ja yleisölle toimitettavien ilmoitusten määrän välillä, tässä asetuksessa olisi asetettava raja-arvot, jotka alittavista liiketoimista ei tarvitse ilmoittaa.
(59)
Johtotehtävissä toimivien henkilöiden omaan lukuun toteuttamista tai heidän lähipiiriinsä kuuluvan henkilön toteuttamista arvopaperikaupoista ilmoittaminen ei ole pelkästään arvokasta tietoa markkinaosapuolille vaan myös muodostaa toimivaltaisille viranomaisille lisäkeinon valvoa markkinoita. Velvoite ilmoittaa liiketoimista ei vaikuta tässä asetuksessa säädettyihin kieltoihin.
(60)
Liiketoimista ilmoittamisessa olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (12) vahvistettuja henkilötietojen siirtoa koskevia sääntöjä.
(61)
Johtotehtävissä toimivia henkilöitä olisi kiellettävä käymästä kauppaa ennen kuin on ilmoitettu osavuosikatsauksesta tai vuositilinpäätöksestä, jotka asianomainen liikkeeseenlaskija on velvollinen julkistamaan sen kauppapaikan sääntöjen mukaisesti, jolla liikkeeseenlaskijan osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi, tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti, elleivät erityiset ja rajoitetut olosuhteet oikeuta sitä, että liikkeeseenlaskija antaa johtotehtävissä toimivalle henkilölle kaupankäyntiluvan. Tällainen liikkeeseenlaskijan antama lupa ei kuitenkaan vaikuta tässä asetuksessa säädettyihin kieltoihin.
(62)
Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen käytössä olevat tehokkaat keinot ja valtuudet sekä resurssit takaavat valvonnan tehokkuuden. Vastaavasti tässä asetuksessa säädetään erityisesti valvontaa ja tutkintaa koskevista vähimmäisvaltuuksista, jotka jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava kansallisen lainsäädännön nojalla. Näitä valtuuksia olisi käytettävä, kun kansallinen lainsäädäntö sitä edellyttää, soveltamalla niitä toimivaltaisiin oikeusviranomaisiin. Tämän asetuksen mukaisia valtuuksiaan käyttäessään toimivaltaisten viranomaisten olisi toimittava puolueettomasti ja riippumattomasti ja niiden olisi oltava itsenäisiä päätöksenteossaan.
(63)
Markkinoilla toimivien yritysten ja kaikkien talouden toimijoiden olisi osaltaan edistettävä markkinoiden luotettavuutta. Vaikka markkinoiden väärinkäyttöasioita varten nimetään yksi toimivaltainen viranomainen, tämä ei estä yhteistoimintaa eikä viranomaisen vastuulla tapahtuvaa tehtäviensiirtoa viranomaisen ja markkinoilla toimivien yritysten välillä, jotta varmistetaan tämän asetuksen säännösten noudattamisen tehokas valvonta. Jos henkilöt, jotka tuottavat tai levittävät sijoitussuosituksia tai muuta tietoa, jolla suositellaan tai ehdotetaan yhteen tai useampaan rahoitusvälineeseen sovellettavaa sijoitusstrategiaa, käyvät kauppaa myös omaan lukuunsa kyseisillä rahoitusvälineillä, toimivaltaisten viranomaisten olisi muun muassa voitava vaatia tai pyytää kyseisiltä henkilöiltä tietoja, jotka ovat tarpeen sen määrittämiseksi, ovatko kyseisen henkilön tuottamat tai levittämät suositukset tämän asetuksen mukaisia.
(64)
Jotta voidaan havaita sisäpiirikaupat ja markkinoiden manipulointi, toimivaltaisten viranomaisten on kansallisen lainsäädännön mukaisesti voitava päästä luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden tiloihin takavarikoidakseen asiakirjoja. Kyseisiin tiloihin pääsy on välttämätöntä, jos on olemassa perusteltu epäily, että tutkimuksen kohteena olevaan asiaan liittyviä asiakirjoja ja muuta tietoa on olemassa ja ne voivat olla merkittäviä sisäpiirikaupan tai markkinoiden väärinkäytön osoittamiseksi. Lisäksi kyseisiin tiloihin pääsy on välttämätöntä silloin, kun henkilö, jolle on jo esitetty tietopyyntö, laiminlyö sen noudattamisen kokonaan tai osittain tai kun on perusteltu syy epäillä, että mahdollisesti esitettävää pyyntöä ei noudatettaisi tai tietopyynnön kohteena olevat asiakirjat tai tiedot siirrettäisiin pois, niitä muutettaisiin tai ne tuhottaisiin. Jos kansallisen lainsäädännön mukaan tarvitaan kyseisen jäsenvaltion oikeusviranomaisten ennakolta antama lupa, tiloihin pääsyn olisi tapahduttava vasta sen jälkeen, kun oikeusviranomaisilta on saatu tämä ennakolta annettava lupa.
(65)
Toimeksiantoja toteuttavien ja toimeksiantojen toteuttamista dokumentoivien sijoituspalveluyritysten, luottolaitosten tai rahoituslaitosten olemassa olevat puhelu- ja tietoliikennetiedot samoin kuin televiestintäoperaattoreiden olemassa olevat puhelu- ja tietoliikennetiedot ovat ratkaisevan tärkeitä ja toisinaan ainoita todisteita, joiden avulla sisäpiirikaupat ja markkinoiden manipulointi voidaan havaita ja todistaa. Puhelu- ja tietoliikennetiedot voivat paljastaa väärän tai harhaanjohtavan tiedon levittämisestä vastaavan henkilön henkilöllisyyden tai todistaa henkilöiden olleen yhteydessä toisiinsa tiettynä ajankohtana ja osoittaa kahden tai useamman henkilön välisen yhteyden. Toimivaltaisten viranomaisten olisi siksi voitava vaatia sijoituspalveluyrityksen, luottolaitoksen tai rahoituslaitoksen hallussa olevia tallenteita puhelinkeskusteluista ja sähköisestä viestinnästä sekä tietoliikennetietoja direktiivin 2014/65/EU mukaisesti. Pääsy tietoliikenne- ja puhelutietoihin on välttämätöntä, jotta voidaan hankkia todisteita mahdollisesta sisäpiirikaupasta tai markkinoiden manipuloinnista, saada johtolankoja tutkimuksia varten ja näin havaita markkinoiden väärinkäyttö ja määrätä siitä seuraamuksia. Jotta voidaan varmistaa, että unionissa on tasapuoliset edellytykset päästä televiestintäoperaattorin hallussa oleviin puhelutietoihin ja olemassa oleviin tietoliikennetietoihin tai sijoituspalveluyrityksen, luottolaitoksen tai rahoituslaitoksen hallussa oleviin olemassa oleviin puhelinkeskustelujen tallenteisiin ja tietoliikennetietoihin, toimivaltaisilla viranomaisilla olisi oltava kansallisen lainsäädännön mukaisesti oikeus pyytää televiestintäoperaattorin hallussa olevia olemassa olevia puhelu- ja tietoliikennetietoja kansallisen lainsäädännön sallimissa puitteissa sekä sijoituspalveluyrityksen hallussa olevia olemassa olevia puhelinkeskustelujen tallenteita sekä tietoliikennetietoja tapauksissa, joissa voidaan perustellusti epäillä, että tällaiset tarkastuksen tai tutkinnan aiheeseen liittyvät tiedot voivat olla merkittäviä tämän asetuksen vastaisen sisäpiirikaupan tai markkinoiden manipuloinnin todistamiseksi. Pääsy televiestintäoperaattorin hallussa oleviin puhelu- ja tietoliikennetietoihin ei pidä sisällään pääsyä puhelimitse välitettyjen ääniviestien sisältöön.
(66)
Tässä asetuksessa vahvistetaan ne vähimmäisvaltuudet, jotka toimivaltaisilla viranomaisilla olisi oltava, mutta näitä valtuuksia olisi käytettävä jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien mukaisesti, mikä takaa perusoikeuksien kunnioittamisen, oikeus yksityisyyteen mukaan luettuna. Käyttääkseen kyseisiä valtuuksia, jotka voivat vaikuttaa merkittävästi yksityis- ja perhe-elämän, kodin ja viestien kunnioitusta koskevaan oikeuteen, jäsenvaltioilla olisi oltava käytössään asianmukaisia ja tehokkaita suojatoimia, jotka suojaavat mahdolliselta väärinkäytöltä, esimerkiksi tarvittaessa vaatimus siitä, että on hankittava ennakolta kyseisen jäsenvaltion oikeusviranomaisten lupa. Jäsenvaltioiden olisi annettava toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuus käyttää kyseisiä rajoittavia valtuuksia siinä määrin kuin on tarpeen vakavien tapausten asianmukaiseksi tutkimiseksi, kun ei ole olemassa vastaavia keinoja, joilla samaan lopputulokseen päästäisiin tehokkaasti.
(67)
Koska markkinoiden väärinkäyttöä voi esiintyä valtioiden ja eri markkinoiden rajat ylittävällä tasolla, toimivaltaisten viranomaisten olisi poikkeuksellisia olosuhteita lukuun ottamatta tehtävä yhteistyötä ja vaihdettava tietoja toisten toimivaltaisten viranomaisten, sääntelyviranomaisten ja arvopaperimarkkinaviranomaisen kanssa erityisesti tutkintatoiminnan alalla. Jos toimivaltainen viranomainen on vakuuttunut siitä, että markkinoiden väärinkäyttöä esiintyy tai on esiintynyt toisessa jäsenvaltioissa tai se vaikuttaa toisessa jäsenvaltiossa kaupankäynnin kohteena oleviin rahoitusvälineisiin, sen olisi ilmoitettava asiasta toimivaltaiselle viranomaiselle ja arvopaperimarkkinaviranomaiselle. Kun markkinoiden väärinkäytöllä on rajat ylittäviä vaikutuksia, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi voitava koordinoida tutkintaa, jos jokin asianomaisista toimivaltaisista viranomaisista sitä pyytää.
(68)
Toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava tarvittavat välineet tehokkaaseen markkinoiden väliseen tarjouskirjojen valvontaan. Toimivaltaiset viranomaiset voivat direktiivin 2014/65/EU mukaisesti pyytää ja vastaanottaa toisilta toimivaltaisilta viranomaisilta tarjouskirjaan liittyviä tietoja avustaakseen markkinoiden manipuloinnin seurannassa ja havaitsemisessa rajat ylittävällä tasolla.
(69)
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen tehokkaaseen täytäntöönpanoon liittyvä tietojenvaihto ja yhteistyö kolmannen maan viranomaisten kanssa, toimivaltaisten viranomaisten olisi sovittava yhteistyöjärjestelyistä kolmansien maiden vastaavien viranomaisten kanssa. Kyseisten sopimusten perusteella suoritettavassa henkilötietojen siirrossa olisi noudatettava direktiiviä 95/46/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (13).
(70)
Rahoitusalan moitteettomien vakavaraisuus- ja liiketoimintapuitteiden olisi perustuttava vahvoihin valvonta-, tutkinta- ja seuraamusjärjestelmiin. Tätä varten valvontaviranomaisille olisi annettava riittävä toimivalta, viranomaisten olisi voitava tukeutua kaikkiin rahoitusalan väärinkäytöksiin sovellettaviin tasapuolisiin, tiukkoihin ja ennaltaehkäiseviin seuraamusjärjestelmiin ja seuraamukset olisi pantava tehokkaasti täytäntöön. De Larosièren ryhmä kuitenkin totesi, että mikään näistä edellytyksistä ei tällä hetkellä toteudu. Nykyistä toimivaltaa seuraamusten määräämiseen ja sen käytännön soveltamista pyrittäessä edistämään eri valvontatoimista johtuvien seuraamusten johdonmukaisuutta on tarkasteltu 8 päivänä joulukuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ”Seuraamusjärjestelmien lujittaminen finanssipalvelujen alalla”.
(71)
Siksi olisi otettava käyttöön hallinnollisia seuraamuksia ja muita hallinnollisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan yhdenmukainen lähestymistapa jäsenvaltioissa ja lisätään ennaltaehkäisevää vaikutusta. Toimivaltaisilla viranomaisilla olisi oltava mahdollisuus kieltää pysyvästi toimiminen sijoituspalveluyritysten johtotehtävissä. Tietyissä tapauksissa sovellettavat seuraamukset olisi määritettävä ottaen tarvittaessa huomioon havaittujen taloudellisten etujen mitätöiminen, rikkomisen vakavuus ja kesto, mahdolliset raskauttavat tai lieventävät seikat ja sakon tarpeellinen ennaltaehkäisevä vaikutus. Sakon määrää voitaisiin tarvittaessa alentaa toimivaltaisen viranomaisen kanssa tehdyn yhteistyön perusteella. Erityisesti tietyssä tapauksessa määrättävien hallinnollisten sakkojen todellinen määrä voi olla enintään tässä asetuksessa säädetty enimmäismäärä tai kansallisessa lainsäädännössä säädetty korkeampi määrä erittäin vakavista rikkomisista, kun taas enimmäismäärää huomattavasti alhaisempia sakkoja voidaan määrätä pienemmistä rikkomisista tai jos asia sovitaan. Tällä asetuksella ei rajoiteta jäsenvaltioiden mahdollisuuksia säätää korkeammista hallinnollisista seuraamuksista tai muista hallinnollisista toimenpiteistä.
(72)
Vaikka mikään ei estä jäsenvaltioita antamasta sääntöjä samoista rikkomuksista määrättävistä hallinnollisista ja rikosoikeudellisista seuraamuksista, niitä ei pitäisi vaatia antamaan sääntöjä tämän asetuksen rikkomiseen liittyvistä hallinnollisista seuraamuksista, jos rikkomiseen jo sovelletaan kansallista rikoslainsäädäntöä viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2016. Kansallisen lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltiot eivät ole velvollisia määräämään sekä hallinnollisia että rikosoikeudellisia seuraamuksia samasta rikkomisesta, mutta ne voivat tehdä niin, jos niiden kansallinen lainsäädäntö sallii sen. Se, että säilytetään mahdollisuus määrätä tämän asetuksen tai direktiivin 2014/57/EU rikkomisesta rikosoikeudellisia seuraamuksia hallinnollisten seuraamusten sijasta, ei kuitenkaan saisi vähentää toimivaltaisten viranomaisten mahdollisuuksia tehdä tätä asetusta sovellettaessa yhteistyötä ja saada tutustua tietoihin ja vaihtaa tietoja oikea-aikaisesti muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa eikä muullakaan tavoin vaikuttaa näihin mahdollisuuksiin, myöskään sen jälkeen, kun asianomaiset rikkomiset on saatettu toimivaltaisten oikeusviranomaisten käsiteltäviksi syytetoimia varten.
(73)
Jotta voidaan varmistaa, että toimivaltaisten viranomaisten päätöksillä on varoittava vaikutus suureen yleisöön, ne olisi yleensä julkistettava. Päätösten julkistaminen on toimivaltaisille viranomaisille myös tärkeä väline, jolla saatetaan markkinaosapuolten tietoon, millaista käyttäytymistä pidetään tämän asetuksen rikkomisena, ja edistetään hyviä toimintatapoja markkinaosapuolten keskuudessa. Jos julkistaminen aiheuttaa kohtuutonta vahinkoa asianomaisille henkilöille taikka vaarantaa rahoitusmarkkinoiden vakauden tai meneillään olevan tutkinnan, toimivaltaisen viranomaisen olisi julkistettava hallinnolliset seuraamukset ja muut hallinnolliset toimenpiteet anonyymisti kansallisen lainsäädännön mukaisesti tai lykättävä julkistamista. Toimivaltaisilla viranomaisilla olisi oltava mahdollisuus jättää seuraamukset ja muut hallinnolliset toimenpiteet julkistamatta, jos anonyymiä julkistamista tai julkistamisen lykkäämistä ei pidetä riittävänä sen varmistamiseksi, että rahoitusmarkkinoiden vakaus ei vaarannu. Toimivaltaisia viranomaisia ei myöskään olisi vaadittava julkistamaan vähäisiksi katsottuja toimenpiteitä, jos julkistaminen olisi kohtuutonta.
(74)
Ilmiantajat voivat esittää toimivaltaisille viranomaisille uusia tietoja, jotka auttavat viranomaisia sisäpiirikauppoja ja markkinoiden manipulointia koskevien tapausten havaitsemisessa ja seuraamusten määräämisessä. Ilmiannoista voidaan kuitenkin luopua vastatoimien pelosta tai kannustimien puutteen vuoksi. Tämän asetuksen rikkomisesta ilmoittaminen on välttämätöntä sen varmistamiseksi, että toimivaltainen viranomainen voi havaita markkinoiden väärinkäyttöä koskevat tapaukset ja määrätä niistä seuraamuksia. Ilmiantamista koskevat toimenpiteet ovat välttämättömiä, jotta voidaan helpottaa markkinoiden väärinkäytön havaitsemista ja varmistaa ilmiantajan ja syytetyn henkilön suoja ja oikeuksien kunnioittaminen. Tässä asetuksessa olisi tämän vuoksi varmistettava, että käytössä on asianmukaiset järjestelyt, joilla mahdollistetaan se, että ilmiantajat voivat ilmoittaa toimivaltaisille viranomaisille tämän asetuksen mahdollisesta rikkomisesta, ja joilla suojataan ilmiantajia vastatoimilta. Jäsenvaltioiden olisi saatava myöntää taloudellisia kannustimia henkilöille, jotka antavat merkityksellisiä tietoja tämän asetuksen mahdollisesta rikkomisesta. Ilmiantajilla pitäisi kuitenkin olla oikeus tällaisiin taloudellisiin kannustimiin vain silloin, kun he esittävät tietoja, joita lainsäädännön nojalla ei ole velvoitetta ilmoittaa, ja kun nämä tiedot johtavat seuraamuksen määräämiseen tämän asetuksen rikkomisesta. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden soveltamat ilmiantojärjestelmät sisältävät mekanismeja, joilla suojataan syytettyä henkilöä asianmukaisesti, erityisesti tämän oikeutta henkilötietojensa suojaan, ja menettelyjä, joilla varmistetaan syytetyn henkilön puolustautumisoikeus ja oikeus tulla kuulluksi ennen häntä koskevan päätöksen tekemistä sekä oikeus hakea tuomioistuimessa muutosta häntä koskevaan päätökseen.
(75)
Koska jäsenvaltiot ovat hyväksyneet lainsäädäntöä direktiivin 2003/6/EY panemiseksi täytäntöön ja koska tässä asetuksessa tarkoitetut delegoidut säädökset, tekniset sääntelystandardit ja tekniset täytäntöönpanostandardit olisi annettava ennen kuin käyttöön otettavaa kehystä voidaan soveltaa asianmukaisesti, on tarpeen lykätä tämän asetuksen aineellisten säännösten soveltamista riittävän pitkäksi aikaa.
(76)
Jotta tämän asetuksen joustavaa voimaantuloa voidaan helpottaa, sellaisia markkinakäytäntöjä, jotka ovat olleet käytössä ennen tämän asetuksen voimaantuloa ja jotka toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet komission asetuksen (EY) N:o 2273/2003 (14) mukaisesti direktiivin 2003/6/EY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan soveltamiseksi, voidaan soveltaa siihen saakka, kunnes toimivaltainen viranomainen on tehnyt tämän asetuksen mukaisesti päätöksen näiden käytäntöjen jatkamisesta, edellyttäen että näistä käytännöistä on ilmoitettu arvopaperimarkkinaviranomaiselle määrätyn ajan kuluessa.
(77)
Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, tunnustetut periaatteet. Tätä asetusta olisi näin ollen tulkittava ja sovellettava kyseisten oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti. Erityisesti silloin, kun tässä asetuksessa viitataan lehdistönvapautta ja sananvapautta muissa tiedotusvälineissä koskeviin sääntöihin sekä toimittajan ammattia koskeviin sääntöihin tai käytännesääntöihin, olisi kiinnitettävä huomiota näihin vapauksiin, sellaisina kuin ne on turvattu unionissa ja jäsenvaltioissa ja sellaisina kuin ne on tunnustettu perusoikeuskirjan 11 artiklassa ja muissa asiaa koskevissa määräyksissä.
(78)
Jotta voidaan lisätä avoimuutta ja tiedottaa paremmin seuraamusjärjestelmien toiminnasta, toimivaltaisten viranomaisten olisi toimitettava vuosittain anonymisoidut ja yhdistetyt tiedot arvopaperimarkkinaviranomaiselle. Näihin tietoihin olisi sisällyttävä aloitettujen tutkintojen lukumäärä, kesken olevien tutkintojen lukumäärä sekä niiden tutkintojen lukumäärä, jotka on saatu päätökseen kyseisenä ajanjaksona.
(79)
Direktiiviä 95/46/EY ja asetusta (EY) N:o 45/2001 sovelletaan arvopaperimarkkinaviranomaisen tämän asetuksen perusteella harjoittamaan henkilötietojen käsittelyyn, joka tapahtuu toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti jäsenvaltioiden nimeämien riippumattomien viranomaisten valvonnassa. Toimivaltaisten viranomaisten tietojenvaihdossa tai tietojensiirrossa olisi noudatettava direktiivissä 95/46/EY säädettyjä henkilötietojen siirtoa koskevia sääntöjä. Arvopaperimarkkinaviranomaisen tietojenvaihdossa tai tietojensiirrossa olisi noudatettava asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädettyjä henkilötietojen siirtoa koskevia sääntöjä.
(80)
Tämä asetus ja sen mukaisesti hyväksytyt delegoidut säädökset, täytäntöönpanosäädökset, tekniset sääntelystandardit, tekniset täytäntöönpanostandardit ja suuntaviivat eivät rajoita unionin kilpailusääntöjen soveltamista.
(81)
Tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten täsmentämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä SEUT 290 artiklan mukaisesti seuraavista seikoista: tiettyjen julkisten elinten ja kolmansien maiden keskuspankkien sekä tiettyjen sellaisten kolmansien maiden nimeämien julkisten elinten, jotka ovat tehneet unionin kanssa direktiivin 2003/87/EY 25 artiklassa tarkoitetun yhteyksiä koskevan sopimuksen, jättäminen tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle; tämän asetuksen liitteessä I luetellut manipuloinnin indikaattorit; raja-arvot, joiden perusteella määritetään julkistamisvaatimuksen soveltaminen päästöoikeuksien markkinoilla toimiviin markkinaosapuoliin; olosuhteet, joissa kaupankäynti suljettuna ajanjaksona on sallittua; ja tietyt johtotehtävissä toimivien henkilöiden tai heidän lähipiiriinsä kuuluvien henkilöiden liiketoimityypit, jotka johtaisivat ilmoitusvelvollisuuteen. On erityisen tärkeää, että komissio toteuttaa asiaa valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(82)
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano niiden menettelyjen osalta, joita sovelletaan tämän asetuksen rikkomisesta ilmoittamiseen, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, jotta voidaan täsmentää nämä menettelyt, mukaan lukien ilmoitusten seurantaa koskevat järjestelyt ja toimenpiteet työsopimuksen perusteella työskentelevien henkilöiden suojelemiseksi sekä toimenpiteet henkilötietojen suojelemiseksi. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (15) mukaisesti.
(83)
Rahoituspalveluja koskevilla teknisillä standardeilla olisi varmistettava yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa koko unionissa. Koska arvopaperimarkkinaviranomaisella on pitkälle menevää erityisasiantuntemusta, olisi tehokasta ja asianmukaista antaa sen tehtäväksi laatia komissiolle toimitettavat luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi ja luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi, joihin ei liity poliittisia valintoja.
(84)
Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä arvopaperimarkkinaviranomaisen laatimat luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa täsmennetään seuraavat seikat: niiden ilmoitusten sisältö, jotka säänneltyjen markkinoiden, monenkeskisten kaupankäyntijärjestelmien ja organisoitujen kaupankäyntijärjestelmien ylläpitäjien on tehtävä rahoitusvälineistä, jotka ne ovat ottaneet kaupankäynnin kohteeksi tai joiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi niiden kauppapaikalla on pyydetty; tapa ja ehdot, joiden mukaisesti arvopaperimarkkinaviranomainen kerää, julkaisee ja pitää yllä luetteloa näistä välineistä; edellytykset, jotka takaisinosto-ohjelmien ja vakauttamistoimenpiteiden on täytettävä, mukaan lukien kaupankäynnin ehdot, aikaa ja volyymia koskevat rajoitukset, julkistamis- ja raportointivaatimukset sekä hintoja koskevat ehdot; menettelyjen ja järjestelyjen osalta kauppapaikkojen järjestelmät, joilla pyritään markkinoiden väärinkäytön estämiseen ja havaitsemiseen, sekä järjestelmät ja mallit, joita voidaan käyttää epäilyttäviä toimeksiantoja ja liiketoimia koskeviin havaintoihin ja ilmoituksiin; asianmukaiset järjestelyt, menettelyt ja tietojen kirjaamista koskevat vaatimukset markkinoiden tunnustelua tehtäessä; ja tekniset järjestelyt, joiden mukaisesti eri henkilöryhmät voivat esittää puolueettomasti sijoitusstrategioiden suosittamiseen liittyvät tiedot ja julkistaa erityiset edut tai eturistiriidat. Nämä tekniset sääntelystandardit olisi hyväksyttävä SEUT 290 artiklan mukaisesti delegoituina säädöksinä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (16) 10-14 artiklaa noudattaen. On erityisen tärkeää, että komissio toteuttaa asiaa valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.
(85)
Komissiolle olisi myös siirrettävä toimivalta hyväksyä teknisiä täytäntöönpanostandardeja SEUT 291 artiklan mukaisilla täytäntöönpanosäädöksillä ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 15 artiklaa noudattaen. Arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtäväksi olisi annettava sisäpiiritiedon julkistamista, sisäpiiriluettelojen muotoa ja toimivaltaisten viranomaisten keskinäisiä sekä viranomaisten ja arvopaperimarkkinaviranomaisen välisiä yhteistyö- ja tietojenvaihtomenettelyjä koskevien teknisten täytäntöönpanostandardien luonnosten laatiminen komissiolle.
(86)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli sisäpiirikauppoina, sisäpiiritiedon laittomana ilmaisemisena ja markkinoiden manipulointina tapahtuvan markkinoiden väärinkäytön estämistä, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
(87)
Koska direktiivin 2003/6/EY säännökset eivät ole enää asianmukaisia tai riittäviä, kyseinen direktiivi olisi kumottava 3 päivästä heinäkuuta 2016. Tämän asetuksen mukaiset vaatimukset ja kiellot liittyvät läheisesti direktiivin 2014/65/EU vastaaviin säännöksiin, ja niiden olisi sen vuoksi tultava voimaan päivänä, jolloin mainittu direktiivi tulee voimaan.
(88)
Tämän asetuksen asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen, että jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden kansallinen lainsäädäntö on viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2016 tämän asetuksen niiden säännösten mukaista, jotka koskevat toimivaltaisia viranomaisia ja niiden valtuuksia, hallinnollisia seuraamuksia ja muita hallinnollisia toimenpiteitä, asetuksen rikkomisesta ilmoittamista sekä päätösten julkaisemista.
(89)
Euroopan tietosuojavaltuutettu antoi lausunnon 10 päivänä helmikuuta 2012 (17),
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella vahvistetaan sisäpiirikauppoja, sisäpiiritiedon laitonta ilmaisemista ja markkinoiden manipulointia (markkinoiden väärinkäyttö) koskeva yhteinen sääntelykehys sekä toimenpiteitä markkinoiden väärinkäytön estämiseksi, jotta voidaan varmistaa unionin rahoitusmarkkinoiden luotettavuus, parantaa sijoittajansuojaa ja lisätä luottamusta näihin markkinoihin.
2 artikla
Soveltamisala
1. Tätä asetusta sovelletaan seuraaviin:
a)
rahoitusvälineet, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla tai joiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi on pyydetty;
b)
rahoitusvälineet, joilla käydään kauppaa monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä tai joiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä on pyydetty;
c)
rahoitusvälineet, joilla käydään kauppaa organisoidussa kaupankäyntijärjestelmässä;
d)
rahoitusvälineet, jotka eivät kuulu a, b tai c alakohdan piiriin ja joiden hinta tai arvo määräytyy kyseisissä alakohdissa tarkoitetun rahoitusvälineen hinnan tai arvon perusteella tai vaikuttaa siihen, mukaan lukien esimerkiksi luottoriskinvaihtosopimukset ja hinnanerosopimukset.
Tätä asetusta sovelletaan myös toimintaan ja liiketoimiin, myös tarjouksiin, jotka liittyvät asetuksen (EU) N:o 1031/2010 mukaiseen päästöoikeuksien tai muiden niihin perustuvien huutokauppatuotteiden huutokauppaan huutokauppapaikassa, jolle on annettu säännellyn markkinan toimilupa, myös silloin, kun huutokauppatuotteet eivät ole rahoitusvälineitä. Vaikuttamatta huutokaupan yhteydessä jätettyjä tarjouksia koskeviin erityissäännöksiin kauppaa koskeviin toimeksiantoihin liittyviä tämän asetuksen mukaisia vaatimuksia ja kieltoja sovelletaan huutokaupan yhteydessä jätettyihin tarjouksiin.
2. Tämän asetuksen 12 ja 15 artiklaa sovelletaan myös:
a)
hyödykkeitä koskeviin spot-sopimuksiin, jotka eivät ole tukkukaupan energiatuotteita, kun niitä koskeva liiketoimi, toimeksianto tai toiminta vaikuttaa, todennäköisesti vaikuttaa tai sen tarkoituksena on vaikuttaa 1 kohdassa tarkoitetun rahoitusvälineen hintaan tai arvoon;
b)
rahoitusvälinetyyppeihin, mukaan lukien johdannaissopimukset tai luottoriskin siirtämiseen tarkoitetut johdannaisinstrumentit, kun niitä koskeva liiketoimi, toimeksianto, tarjous tai toiminta vaikuttaa tai todennäköisesti vaikuttaa hyödykettä koskevan spot-sopimuksen hintaan tai arvoon, kun hinta tai arvo määräytyy kyseisten rahoitusvälineiden hinnan tai arvon perusteella; ja
c)
viitearvoihin liittyvä toimintaan.
3. Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin liiketoimiin, toimeksiantoihin tai toimintaan, jotka koskevat mitä tahansa 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista rahoitusvälineistä, riippumatta siitä, toteutetaanko kyseinen liiketoimi, toimeksianto tai toiminta kauppapaikalla.
4. Tämän asetuksen mukaisia kieltoja ja vaatimuksia sovelletaan unionissa ja kolmannessa maassa toteutettaviin toimiin ja toteuttamatta jätettyihin toimiin, jotka koskevat 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja välineitä.
3 artikla
Määritelmät
1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
’rahoitusvälineellä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 15 alakohdassa määriteltyä rahoitusvälinettä;
2)
’sijoituspalveluyrityksellä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa määriteltyä sijoituspalveluyritystä;
3)
’luottolaitoksella’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (18) 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa määriteltyä luottolaitosta;
4)
’rahoituslaitoksella’ asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 26 alakohdassa määriteltyä rahoituslaitosta;
5)
’markkinoiden ylläpitäjällä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 18 alakohdassa määriteltyä markkinoiden ylläpitäjää;
6)
’säännellyillä markkinoilla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 21 kohdan 5 alakohdassa määriteltyjä säänneltyjä markkinoita;
7)
’monenkeskisellä kaupankäyntijärjestelmällä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 22 alakohdassa määriteltyä monenkeskistä järjestelmää;
8)
’organisoidulla kaupankäyntijärjestelmällä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 23 alakohdassa määriteltyä järjestelmää tai välinettä unionissa;
9)
’hyväksytyillä markkinakäytännöillä’ tiettyä markkinakäytäntöä, jonka toimivaltainen viranomainen hyväksyy 13 artiklan mukaisesti;
10)
’kauppapaikalla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 24 alakohdassa määriteltyä kauppapaikkaa;
11)
’pk-yritysten kasvumarkkinoilla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 12 alakohdassa määriteltyjä pk-yritysten kasvumarkkinoita;
12)
’toimivaltaisella viranomaisella’ 22 artiklan mukaisesti nimettyä viranomaista, ellei tässä asetuksessa toisin määritetä;
13)
’henkilöllä’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä;
14)
’hyödykkeellä’ komission asetuksen (EY) N:o 1287/2006 (19) 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyä hyödykettä;
15)
’hyödykettä koskevalla spot-sopimuksella’ spot-markkinoilla kaupankäynnin kohteena olevan hyödykkeen, joka toimitetaan pian liiketoimen toteuttamisen jälkeen, toimittamista koskevaa sopimusta, sekä hyödykkeen, joka ei ole rahoitusväline, toimittamista koskevaa sopimusta, mukaan lukien kohde-etuus luovuttaen toteuttava termiinisopimus;
16)
’spot-markkinoilla’ hyödykemarkkinoita, joilla hyödykkeitä myydään käteissuorituksella ja ne toimitetaan pian liiketoimen toteuttamisen jälkeen, sekä muita markkinoita, jotka eivät ole rahoitusmarkkinoita, kuten hyödykkeiden termiinimarkkinoita;
17)
’takaisinosto-ohjelmalla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/30/EU (20) 21-27 artiklan mukaista kaupankäyntiä omilla osakkeilla;
18)
’algoritmikaupalla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 39 alakohdassa määriteltyä algoritmikauppaa;
19)
’päästöoikeuksilla’ direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevan C jakson 11 kohdassa kuvattuja päästöoikeuksia;
20)
’päästöoikeuksien markkinoilla toimivalla markkinaosapuolella’ henkilöä, joka ryhtyy päästöoikeuksia, niihin perustuvia huutokauppatuotteita tai niiden johdannaisia koskeviin liiketoimiin, mukaan lukien kauppaa koskevien toimeksiantojen antaminen, ja johon ei sovelleta poikkeusta 17 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla;
21)
’liikkeeseenlaskijalla’ yksityis- tai julkisoikeuden soveltamisalaan kuuluvaa oikeussubjektia, joka laskee tai aikoo laskea liikkeeseen rahoitusvälineitä, jolloin liikkeeseenlaskija on rahoitusvälineitä edustavien talletustodistusten tapauksessa edustamansa rahoitusvälineen liikkeeseenlaskija;
22)
’tukkukaupan energiatuotteilla’ asetuksen (EU) N:o 1227/2011 2 artiklan 4 kohdassa määriteltyjä tukkukaupan energiatuotteita;
23)
’kansallisella sääntelyviranomaisella’ asetuksen (EU) N:o 1227/2011 2 artiklan 10 kohdassa määriteltyä kansallista sääntelyviranomaista;
24)
’hyödykejohdannaisilla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 (21) 2 artiklan 1 kohdan 30 alakohdassa määriteltyjä hyödykejohdannaisia;
25)
’johtotehtävissä toimivalla henkilöllä’ henkilöä, joka on liikkeeseenlaskijassa, päästöoikeuksien markkinoilla toimivassa markkinaosapuolessa tai muussa 19 artiklan 10 kohdassa tarkoitetussa yhteisössä
a)
jäsen kyseisen yhteisön hallinto-, johto- tai valvontaelimessä; tai
b)
ylemmän tason johtaja, joka ei ole jäsen a alakohdassa tarkoitetuissa elimissä, jolla on säännöllinen pääsy kyseistä yhteisöä suoraan tai välillisesti koskevaan sisäpiiritietoon ja jolla on valtuudet tehdä johdolle kuuluvia päätöksiä, jotka vaikuttavat kyseisen yhteisön tulevaan kehitykseen ja liiketoimintanäkymiin;
26)
’lähipiiriin kuuluvalla henkilöllä’
a)
puolisoa tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti puolisoa vastaavaa kumppania;
b)
kansallisen lainsäädännön mukaisesti huollettavana olevaa lasta;
c)
sukulaista, joka on asunut samassa taloudessa vähintään vuoden ajan kyseisen liiketoimen toteuttamisajankohtana; tai
d)
oikeushenkilöä, trustia tai henkilöyhtiötä, jonka johtotehtäviä hoitaa johtotehtävissä toimiva henkilö tai a, b tai c alakohdassa tarkoitettu henkilö tai joka on tällaisen henkilön välittömässä tai välillisessä määräysvallassa tai joka on perustettu tällaisen henkilön hyväksi tai jonka taloudelliset edut ovat suuressa määrin samat kuin tällaisen henkilön taloudelliset edut;
27)
’tietoliikennetiedoilla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (22) 2 artiklan toisen kohdan b alakohdassa määriteltyjä liikennetietoja koskevia tietoja;
28)
’henkilöillä, jotka ammattinsa puolesta järjestävät tai toteuttavat liiketoimia’ henkilöitä, jotka ammattinsa puolesta osallistuvat rahoitusvälineillä toteutettavia liiketoimia koskevien toimeksiantojen vastaanottoon tai välittämiseen tai näiden liiketoimien toteuttamiseen;
29)
’viitearvolla’ mitä tahansa julkisesti saatavilla olevaa tai julkistettua hintaa, indeksiä tai lukua, joka määritetään määräajoin tai säännöllisesti soveltamalla jotain kaavaa yhden tai useamman kohde-etuutena olevan omaisuuserän arvoon tai hintaan taikka käyttäen perusteena kyseistä arvoa tai hintaa, mukaan lukien arvioidut hinnat, todelliset tai arvioidut korkokannat tai muut arvot, tai selvityksiä ja jonka perusteella rahoitusvälineestä maksettava määrä tai rahoitusvälineen arvo määritetään;
30)
’markkinatakaajalla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 7 alakohdassa määriteltyä markkinatakaajaa;
31)
’osakemäärän kasvattamisella’ yhtiön arvopapereiden hankintaa, joka ei aiheuta laillista tai lakisääteistä velvoitetta tehdä ilmoitus kyseistä yhtiötä koskevasta ostotarjouksesta;
32)
’tiedon ilmaisevalla markkinaosapuolella’ henkilöä, joka kuuluu mihin tahansa 11 artiklan 1 kohdan a-d alakohdassa tai 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun luokkaan ja joka ilmaisee tietoja markkinoiden tunnustelun yhteydessä;
33)
’huippunopealla kaupankäynnillä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 40 alakohdassa määriteltyä huippunopeaa kaupankäyntiä;
34)
’sijoitusstrategiasuosituksella tai -ehdotuksella’ tietoja,
i)
jotka on tuottanut riippumaton analyytikko, sijoituspalveluyritys, luottolaitos tai muu henkilö, jonka pääasiallista liiketoimintaa on sijoitussuositusten laatiminen, tai niiden palveluksessa työsopimuksen perusteella tai muutoin toimiva luonnollinen henkilö ja jotka suoraan tai välillisesti ilmaisevat rahoitusvälinettä tai liikkeeseenlaskijaa koskevan erityisen sijoitusehdotuksen; tai
ii)
jotka on tuottanut muu kuin i alakohdassa tarkoitettu henkilö ja joissa suoraan ehdotetaan rahoitusvälinettä koskevan tietyn sijoituspäätöksen tekemistä;
35)
’sijoitussuosituksella’ jakelukanaville tai yleisölle tarkoitettua suoraan tai epäsuorasti sijoitusstrategiasuosituksia tai -ehdotuksia sisältävää tietoa yhdestä tai useammasta rahoitusvälineestä tai liikkeeseenlaskijoista, mukaan luettuina kaikki arviot tällaisten rahoitusvälineiden nykyisestä tai tulevasta arvosta tai hinnasta.
2. Tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitetaan
a)
’arvopapereilla’:
i)
osakkeita ja osakkeita vastaavia muita arvopapereita;
ii)
joukkovelkakirjoja ja muita arvopaperistettuja velan muotoja; tai
iii)
arvopaperistettuja velan muotoja, jotka ovat muunnettavissa tai vaihdettavissa osakkeiksi tai osakkeita vastaaviksi muiksi arvopapereiksi.
b)
’liitännäisvälineillä’ seuraavia rahoitusvälineitä, mukaan luettuina ne välineet, joita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi tai joilla ei käydä kauppaa kauppapaikassa tai joiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi kauppapaikassa ei ole pyydetty:
i)
arvopapereiden merkitsemiseen, hankkimiseen tai luovuttamiseen oikeuttavat sopimukset tai oikeudet;
ii)
arvopapereihin liittyvät johdannaissopimukset;
iii)
jos arvopaperit ovat muunnettavissa tai vaihdettavissa olevia vieraan pääoman ehtoisia välineitä, ne arvopaperit, joihin kyseiset muunnettavissa tai vaihdettavissa olevat vieraan pääoman ehtoiset välineet ovat muunnettavissa tai vaihdettavissa;
iv)
välineet, jotka arvopapereiden liikkeeseenlaskija tai takaaja on laskenut liikkeeseen tai taannut ja joiden markkinahinta vaikuttaa todennäköisesti merkittävästi arvopapereiden hintaan tai päinvastoin;
v)
jos arvopaperit ovat osakkeita vastaavia arvopapereita, ne osakkeet, joita kyseiset arvopaperit edustavat, ja muut kyseisiä osakkeita vastaavat arvopaperit;
c)
’merkittävällä liikkeeseenlaskulla’ arvopapereiden listautumisantia tai toissijaista antia, joka eroaa tavanomaisesta kaupankäynnistä sekä tarjottavien arvopapereiden arvon että sovellettavan myyntimenetelmän osalta;
d)
’vakauttamisella’ luottolaitoksen tai sijoituspalveluyrityksen harjoittamaa arvopapereiden ostamista tai ostotarjousten tekemistä arvopapereista tai liitännäisvälineillä tehtäviä vastaavia liiketoimia, jotka toteutetaan arvopapereiden merkittävän liikkeeseenlaskun yhteydessä ja joiden yksinomaisena tavoitteena on tukea arvopapereiden markkinahintaa etukäteen määritettynä ajanjaksona kyseisiin arvopapereihin kohdistuvien myyntipaineiden vuoksi.
4 artikla
Ilmoitukset ja luettelo rahoitusvälineistä
1. Säänneltyjen markkinoiden ylläpitäjien sekä monenkeskisiä kaupankäyntijärjestelmiä tai organisoituja kaupankäyntijärjestelmiä ylläpitävien sijoituspalveluyritysten ja markkinoiden ylläpitäjien on tehtävä viipymättä kauppapaikan toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoitus rahoitusvälineistä, joiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi niiden kauppapaikassa on pyydetty, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi tai joilla on käyty kauppaa ensimmäistä kertaa.
Niiden on tehtävä kauppapaikan toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoitus myös silloin, kun rahoitusvälineellä ei enää käydä kauppaa tai sitä ei enää oteta kaupankäynnin kohteeksi, paitsi jos päivämäärä, jona rahoitusvälineellä ei enää käydä kauppaa tai sitä ei enää oteta kaupankäynnin kohteeksi, on tiedossa ja mainitaan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tehdyssä ilmoituksessa.
Tässä kohdassa tarkoitetuissa ilmoituksissa on tilanteen mukaan mainittava kyseessä olevien rahoitusvälineiden nimet ja tunnisteet sekä päivämäärä ja kellonaika, jona kaupankäynnin kohteeksi ottamista pyydettiin, väline otettiin kaupankäynnin kohteeksi ja ensimmäinen kauppa tehtiin.
Markkinoiden ylläpitäjien ja sijoituspalveluyritysten on myös toimitettava kauppapaikan toimivaltaiselle viranomaiselle kolmannessa alakohdassa säädetyt tiedot sellaisten rahoitusvälineiden osalta, joiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi on pyydetty tai jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi ennen 2 päivää heinäkuuta 2014 ja jotka ovat edelleen kaupankäynnin kohteeksi otettuina tai joilla käydään edelleen kauppaa kyseisenä päivänä.
2. Kauppapaikan toimivaltaisten viranomaisten on viipymättä toimitettava 1 kohdan nojalla saamansa ilmoitukset arvopaperimarkkinaviranomaiselle. Saatuaan nämä ilmoitukset arvopaperimarkkinaviranomainen julkaisee ne välittömästi verkkosivustollaan luettelon muodossa. Arvopaperimarkkinaviranomainen saattaa tämän luettelon ajan tasalle välittömästi saatuaan kauppapaikan toimivaltaiselta viranomaiselta ilmoituksen. Luettelo ei rajoita tämän asetuksen soveltamisalaa.
3. Luettelossa on mainittava seuraavat tiedot:
a)
niiden rahoitusvälineiden nimet ja tunnisteet, joiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi on pyydetty, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi tai joilla käydään kauppaa ensimmäistä kertaa säännellyillä markkinoilla, monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä tai organisoidussa kaupankäyntijärjestelmässä;
b)
päivämäärä ja kellonaika, jona kaupankäynnin kohteeksi ottamista pyydettiin, väline otettiin kaupankäynnin kohteeksi tai ensimmäiset kaupat tehtiin;
c)
täsmälliset tiedot kauppapaikoista, joilla rahoitusvälineiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi pyydettiin, joilla ne otettiin kaupankäynnin kohteeksi tai joilla niillä on käyty kauppaa ensimmäistä kertaa; ja
d)
päivämäärä ja kellonaika, jona rahoitusvälineillä ei enää käydä kauppaa tai niitä ei enää oteta kaupankäynnin kohteeksi.
4. Tämän artiklan johdonmukaisen yhdenmukaistamisen varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomainen laatii luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa vahvistetaan
a)
edellä 1 kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten sisältö; ja
b)
tapa ja edellytykset, joiden mukaisesti 3 kohdassa tarkoitettu luettelo on koottava ja julkaistava ja sitä on pidettävä yllä.
Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2015.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (23) 10-14 artiklan mukaisesti.
5. Tämän artiklan yhdenmukaisten soveltamisedellytysten varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomainen laatii luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi, joissa vahvistetaan 1 ja 2 kohdan mukaisesti tehtävien ilmoitusten aikataulu, muoto ja malli.
Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2015.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.
5 artikla
Takaisinosto-ohjelmia ja vakauttamista koskeva poikkeus
1. Tämän asetuksen 14 ja 15 artiklan mukaisia kieltoja ei sovelleta takaisinosto-ohjelmien mukaiseen kaupankäyntiin omilla osakkeilla, jos
a)
kaikki ohjelmaa koskevat tiedot on julkistettu ennen kaupankäynnin aloittamista;
b)
kaupat ilmoitetaan 3 kohdan mukaisesti kauppapaikan toimivaltaiselle viranomaiselle osana takaisinosto-ohjelmaa ja sen jälkeen julkistetaan yleisölle;
c)
hintaa ja volyymia koskevia asianmukaisia raja-arvoja noudatetaan; ja
d)
se tapahtuu 2 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden sekä tässä artiklassa ja 6 kohdassa tarkoitetuissa teknisissä sääntelystandardeissa vahvistettujen ehtojen mukaisesti.
2. Jotta takaisinosto-ohjelmaan voitaisiin soveltaa 1 kohdassa säädettyä poikkeusta, sen yksinomaisena tarkoituksena on oltava:
a)
alentaa liikkeeseenlaskijan omaa pääomaa;
b)
täyttää oman pääoman ehtoisiksi rahoitusvälineiksi vaihdettavissa olevista vieraan pääoman ehtoisista rahoitusvälineistä johtuvat velvoitteet; tai
c)
täyttää osakeoptio-ohjelmista tai muusta osakkeiden jakamisesta liikkeeseenlaskijan tai osakkuusyhtiön työntekijöille tai hallinto-, johto- tai valvontaelinten jäsenille johtuvat velvoitteet.
3. Jotta liikkeeseenlaskija voi hyötyä 1 kohdassa säädetystä poikkeuksesta, sen on ilmoitettava sen kauppapaikan toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi tai jossa niillä käydään kauppaa, kaikki takaisinosto-ohjelmaan liittyvät liiketoimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 600/2014 25 artiklan 1 ja 2 kohdassa sekä 26 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa yksilöidyt tiedot.
4. Tämän asetuksen 14 ja 15 artiklan mukaisia kieltoja ei sovelleta arvopapereiden vakauttamiseksi toteutettavaan kaupankäyntiin arvopapereilla tai liitännäisvälineillä, jos
a)
vakauttaminen kestää rajatun ajan;
b)
vakauttamista koskevat merkitykselliset tiedot julkistetaan ja ilmoitetaan kauppapaikan toimivaltaiselle viranomaiselle 5 kohdan mukaisesti;
c)
hintaa koskevia asianmukaisia raja-arvoja noudatetaan; ja
d)
kyseinen kaupankäynti noudattaa vakauttamiselle asetettuja ehtoja, jotka on vahvistettu 6 kohdassa tarkoitetuissa teknisissä sääntelystandardeissa.
5. Liikkeeseenlaskijoiden, arvopapereiden tarjoajien tai näiden lukuun tai omaan lukuunsa toimivien vakauttamista harjoittavien yhteisöjen on ilmoitettava kauppapaikan toimivaltaiselle viranomaiselle yksityiskohtaiset tiedot kaikista vakauttamiseen tähtäävistä liiketoimista kyseisten liiketoimien toteuttamispäivää seuraavan seitsemännen kaupankäyntipäivän loppuun mennessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan 1 kohdan soveltamista.
6. Tämän artiklan johdonmukaisen yhdenmukaistamisen varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomainen laatii luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joilla täsmennetään edellytykset, jotka 1 ja 4 kohdassa tarkoitettujen takaisinosto-ohjelmien ja vakautustoimenpiteiden on täytettävä, mukaan lukien kaupankäynnin ehdot, aikaa ja volyymia koskevat rajoitukset, julkistamis- ja raportointivaatimukset sekä hintoja koskevat ehdot.
Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2015.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10-14 artiklan mukaisesti.
6 artikla
Rahapolitiikkaa, julkisen velan hoitoa ja ilmastotoimia koskeva poikkeus
1. Tätä asetusta ei sovelleta liiketoimiin, toimeksiantoihin eikä toimintaan rahapolitiikan, valuuttakurssipolitiikan tai julkisen velan hoitamista koskevan politiikan toteuttamiseksi, kun näiden liiketoimien, toimeksiantojen tai toiminnan toteuttajana on
a)
jäsenvaltio;
b)
Euroopan keskuspankkijärjestelmän jäsenet;
c)
yhden tai useamman jäsenvaltion ministeriö, virasto tai erillisyhtiö tai sen puolesta toimiva henkilö;
d)
jos jäsenvaltio on liittovaltio, jokin liittovaltion jäsenistä.
2. Tätä asetusta ei sovelleta liiketoimiin, toimeksiantoihin tai toimintaan julkisen velan hoitamista koskevan politiikan toteuttamiseksi, kun niiden toteuttajana on komissio tai mikä tahansa muu virallisesti nimetty elin tai henkilö, joka toimii sen puolesta.
Tätä asetusta ei sovelleta tällaisiin liiketoimiin, toimeksiantoihin tai toimintaan, joiden toteuttajana on
a)
unioni;
b)
yhden tai useamman jäsenvaltion erillisyhtiö;
c)
Euroopan investointipankki;
d)
Euroopan rahoitusvakausväline;
e)
Euroopan vakausmekanismi;
f)
kahden tai useamman jäsenvaltion perustama kansainvälinen rahoituslaitos, jonka tehtävänä on kerätä rahoitusta ja antaa rahoitustukea jäsenilleen, joilla on vakavia rahoitusongelmia tai joita sellaiset uhkaavat.
3. Tätä asetusta ei sovelleta jäsenvaltion, komission tai muun virallisesti nimetyn toimielimen taikka niiden puolesta toimivan henkilön toimiin, jotka liittyvät päästöoikeuksiin ja jotka toteutetaan osana unionin ilmastopolitiikkaa direktiivin 2003/87/EY mukaisesti.
4. Tätä asetusta ei sovelleta jäsenvaltion, komission tai muun virallisesti nimetyn elimen taikka niiden puolesta toimivan henkilön toimiin, jotka toteutetaan osana unionin yhteistä maatalouspolitiikkaa tai osana unionin yhteistä kalastuspolitiikkaa SEUT:n nojalla hyväksyttyjen säädösten tai tehtyjen kansainvälisten sopimusten mukaisesti.
5. Siirretään komissiolle valta antaa 35 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla laajennetaan 1 kohdassa tarkoitettu poikkeus tiettyihin julkisiin elimiin ja kolmansien maiden keskuspankkeihin.
Tätä varten komissio valmistelee ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 3 päivänä tammikuuta 2016 kertomuksen, jossa arvioidaan sellaisten julkisten elinten, joiden tehtävänä on julkisen velan hallinnointi tai jotka osallistuvat siihen, sekä kolmansien maiden keskuspankkien kansainvälistä käsittelyä.
Kertomus sisältää vertailevan analyysin siitä, miten näitä elimiä ja keskuspankkeja käsitellään kolmansien maiden oikeusjärjestelmissä, sekä riskinhallintastandardit, joita sovelletaan näiden elinten ja keskuspankkien tekemiin johdannaiskauppoihin kyseisillä lainkäyttöalueilla. Jos kertomuksessa todetaan etenkin vertailuanalyysin valossa, että on tarpeen ottaa käyttöön tässä asetuksessa säädettyjä velvoitteita ja kieltoja koskeva vapautus näiden kolmansien maiden keskuspankkien rahapoliittisten tehtävien osalta, komissio laajentaa 1 kohdassa tarkoitettua poikkeusta koskemaan myös näiden kolmansien maiden keskuspankkeja.
6. Siirretään komissiolle myös valta hyväksyä 35 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla laajennetaan 3 kohdassa tarkoitettu poikkeus tiettyihin kolmansien maiden nimettyihin julkisiin elimiin, jotka ovat tehneet unionin kanssa sopimuksen direktiivin 2003/87/EY 25 artiklan nojalla.
7. Tätä artiklaa ei sovelleta työsopimuksen perusteella tai muuten tässä artiklassa tarkoitettujen yhteisöjen palveluksessa työskenteleviin henkilöihin, kun he toteuttavat liiketoimia tai toimeksiantoja tai osallistuvat toimintaan suoraan tai välillisesti omaan lukuunsa.
2 LUKU
SISÄPIIRITIETO, SISÄPIIRIKAUPAT, SISÄPIIRITIEDON LAITON ILMAISEMINEN JA MARKKINOIDEN MANIPULOINTI
7 artikla
Sisäpiiritieto
1. Tässä asetuksessa sisäpiiritiedolla tarkoitetaan seuraavantyyppisiä tietoja:
a)
luonteeltaan täsmällistä ja julkistamatonta tietoa, joka liittyy suoraan tai välillisesti yhteen tai useampaan liikkeeseenlaskijaan taikka yhteen tai useampaan rahoitusvälineeseen ja jolla, jos se julkistettaisiin, todennäköisesti olisi huomattava vaikutus kyseisten rahoitusvälineiden hintoihin tai niihin liittyvien rahoitusjohdannaisten hintaan;
b)
hyödykejohdannaisten osalta luonteeltaan täsmällistä ja julkistamatonta tietoa, joka liittyy suoraan tai välillisesti yhteen tai useampaan tällaiseen johdannaiseen tai liittyy suoraan siihen liittyvään hyödykettä koskevaan spot-sopimukseen ja jolla, jos se julkistettaisiin, todennäköisesti olisi huomattava vaikutus kyseisten johdannaisten tai niihin liittyvien hyödykkeitä koskevien spot-sopimusten hintoihin, kun kyseessä on tieto, joka voidaan kohtuudella olettaa julkistettavan tai jonka julkistamista kyseisillä johdannaismarkkinoilla tai spot-markkinoilla edellytetään unionin tai kansallisen tason säännöksissä tai määräyksissä, markkinasäännöissä, sopimuksessa, menettelytavoissa tai käytännöissä;
c)
päästöoikeuksien tai niihin perustuvien huutokauppatuotteiden osalta luonteeltaan täsmällistä ja julkistamatonta tietoa, joka liittyy suoraan tai välillisesti yhteen tai useampaan tällaiseen välineeseen ja jolla, jos se julkistettaisiin, todennäköisesti olisi huomattava vaikutus tällaisten välineiden tai niihin liittyvien rahoitusjohdannaisten hintoihin;
d)
niiden henkilöiden osalta, joiden tehtävänä on rahoitusvälineitä koskevien toimeksiantojen toteuttaminen, sillä tarkoitetaan myös asiakkaan antamaa ja asiakkaalle toteutettavana olevaa rahoitusvälineisiin liittyvää toimeksiantoa koskevaa luonteeltaan täsmällistä tietoa, joka liittyy suoraan tai välillisesti yhteen tai useampaan liikkeeseenlaskijaan taikka yhteen tai useampaan rahoitusvälineeseen ja jolla, jos se julkistettaisiin, todennäköisesti olisi huomattava vaikutus kyseisten rahoitusvälineiden, niihin liittyvien hyödykkeitä koskevien spot-sopimusten tai niihin liittyvien rahoitusjohdannaisten hintaan.
2. Sovellettaessa 1 kohtaa tiedon katsotaan olevan luonteeltaan täsmällistä, jos se viittaa ilmenneisiin olosuhteisiin tai sellaisiin olosuhteisiin, joiden voidaan kohtuudella olettaa ilmenevän, tai toteutuneeseen tapahtumaan tai tapahtumaan, jonka voidaan kohtuudella olettaa toteutuvan, edellyttäen että se on riittävän tarkkaa, jotta sen perusteella voidaan tehdä johtopäätös edellä mainittujen olosuhteiden tai edellä mainitun tapahtuman mahdollisesta vaikutuksesta rahoitusvälineiden tai niihin liittyvien rahoitusjohdannaisten, kyseisiin rahoitusvälineisiin liittyvien hyödykkeitä koskevien spot-sopimusten tai päästöoikeuksiin perustuvien huutokauppatuotteiden hintoihin. Sellaisissa pitkäkestoisissa menettelyissä, joilla pyritään tai jotka johtavat erityisten olosuhteiden ilmenemiseen tai erityisen tapahtuman toteutumiseen, täsmälliseksi tiedoksi voidaan katsoa kyseiset tulevat olosuhteet tai tuleva tapahtuma ja myös kyseisen menettelyn välivaiheet, jotka liittyvät kyseisten tulevien olosuhteiden ilmenemiseen tai kyseisen tulevan tapahtuman toteutumiseen.
3. Pitkäkestoisen menettelyn välivaihetta on pidettävä sisäpiiritietona, jos se sellaisenaan täyttää tässä artiklassa tarkoitetut sisäpiiritiedon kriteerit.
4. Sovellettaessa 1 kohtaa tiedolla, jolla todennäköisesti olisi huomattava vaikutus rahoitusvälineiden, rahoitusjohdannaisten, niihin liittyvien hyödykkeitä koskevien spot-sopimusten tai päästöoikeuksiin perustuvien huutokauppatuotteiden hintoihin, jos se julkistettaisiin, tarkoitetaan tietoa, jota järkevästi toimiva sijoittaja todennäköisesti käyttäisi yhtenä sijoituspäätöksensä perusteena.
Niiden päästöoikeuksien markkinoilla toimivien markkinaosapuolten osalta, joiden yhteenlasketut päästöt tai arvioitu lämmöntuotto ovat 17 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti vahvistetun alarajan tasolla tai sen alapuolella, katsotaan, että niiden fyysisiä toimia koskevalla tiedolla ei ole huomattavaa vaikutusta päästöoikeuksien, niihin perustuvien huutokauppatuotteiden tai rahoitusjohdannaisten hintoihin.
5. Arvopaperimarkkinaviranomainen antaa ohjeet esimerkinomaisen ohjeellisen luettelon laatimiseksi tiedosta, joka voidaan kohtuudella olettaa julkistettavan tai jonka julkistamista kyseisillä johdannaismarkkinoilla tai spot-markkinoilla edellytetään unionin tai kansallisen tason säännöksissä tai määräyksissä, markkinasäännöissä, sopimuksessa, menettelytavoissa tai käytännöissä, kuten 1 kohdan b alakohdassa säädetään. Arvopaperimarkkinaviranomainen ottaa asianmukaisesti huomioon kyseisten markkinoiden erityispiirteet.
8 artikla
Sisäpiirikaupat
1. Tässä asetuksessa sisäpiirikaupoilla tarkoitetaan tilannetta, jossa henkilöllä on hallussaan sisäpiiritietoa ja hän käyttää kyseistä tietoa hyväkseen hankkimalla tai luovuttamalla omaan tai kolmannen osapuolen lukuun suoraan tai välillisesti rahoitusvälineitä, joihin kyseinen tieto liittyy. Sisäpiirikaupoiksi on katsottava myös sisäpiiritiedon käyttäminen peruuttamalla tai muuttamalla toimeksianto, joka koskee sellaista rahoitusvälinettä, johon kyseinen tieto liittyy, kun toimeksianto annettiin ennen kuin asianomaisella henkilöllä oli hallussaan kyseinen sisäpiiritieto. Asetuksen (EU) N:o 1031/2010 mukaisesti järjestettyjen päästöoikeuksien tai muiden niihin perustuvien huutokauppatuotteiden huutokaupan osalta sisäpiiritiedon käyttämiseksi katsotaan myös kyseisen tiedon käyttäminen henkilön omaan lukuun tai kolmannen osapuolen lukuun tehdyn tarjouksen jättämiseksi, muuttamiseksi tai peruuttamiseksi.
2. Tässä asetuksessa sisäpiirikauppojen tekemisen suosittelemisella toiselle henkilölle tai toisen henkilön houkuttelulla sisäpiirikauppojen tekemiseen tarkoitetaan tilannetta, jossa henkilöllä on hallussaan sisäpiiritietoa ja hän
a)
suosittelee kyseisen tiedon perusteella, että toinen henkilö hankkii tai luovuttaa rahoitusvälineitä, joihin kyseinen tieto liittyy, tai houkuttelee kyseistä henkilöä tekemään tällaisen hankinnan tai luovutuksen; tai
b)
suosittelee kyseisen tiedon perusteella, että toinen henkilö peruuttaa tai muuttaa toimeksiannon, joka koskee rahoitusvälinettä, johon kyseinen tieto liittyy, tai houkuttelee kyseistä henkilöä tekemään tällaisen peruutuksen tai muutoksen.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu suosittelu tai houkuttelu katsotaan tässä artiklassa tarkoitetuksi sisäpiirikaupaksi, kun suositteleva tai houkutteleva henkilö tietää tai hänen pitäisi tietää suosituksen tai houkuttelun perustuvan sisäpiiritietoon.
4. Tätä artiklaa sovelletaan kaikkiin henkilöihin, joilla on hallussaan sisäpiiritietoa seuraavista syistä:
a)
he ovat liikkeeseenlaskijan tai päästöoikeuksien markkinoilla toimivan markkinaosapuolen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäseniä;
b)
he omistavat osuuden liikkeeseenlaskijan tai päästöoikeuksien markkinoilla toimivan markkinaosapuolen pääomasta;
c)
heillä on pääsy kyseiseen tietoon osana työn, ammatin tai tehtävien suorittamista; tai
d)
he harjoittavat rikollista toimintaa.
Tätä artiklaa sovelletaan myös kaikkiin henkilöihin, joilla on hallussaan sisäpiiritietoa muissa kuin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa, kun kyseinen henkilö tietää tai hänen pitäisi tietää sen olevan sisäpiiritietoa.
5. Jos henkilö on oikeushenkilö, tämä artikla koskee kansallisen lainsäädännön mukaisesti myös niitä luonnollisia henkilöitä, jotka osallistuvat päätökseen toteuttaa kyseinen hankinta, luovutus tai toimeksiannon peruuttaminen taikka muuttaminen asianomaisen oikeushenkilön lukuun.
9 artikla
Lailliset toimintatavat
1. Tämän asetuksen 8 ja 14 artiklaa sovellettaessa pelkästään sen perusteella, että oikeushenkilöllä on tai on ollut hallussaan sisäpiiritietoa, ei ole katsottava, että mainittu henkilö on käyttänyt kyseistä tietoa ja siten tehnyt sisäpiirikauppoja hankinnan tai luovutuksen perusteella, jos kyseinen oikeushenkilö
a)
on ottanut käyttöön ja pannut täytäntöön riittävät ja tehokkaat sisäiset järjestelyt ja menettelyt ja ylläpitänyt niitä sen varmistamiseksi tehokkaasti, ettei luonnollisella henkilöllä, joka teki oikeushenkilön puolesta päätöksen hankkia tai luovuttaa rahoitusväline, johon tieto liittyy, eikä muullakaan luonnollisella henkilöllä, jolla on voinut olla vaikutusvaltaa päätökseen, ole ollut hallussaan sisäpiiritietoa; ja
b)
ei ole kehottanut, suositellut tai houkutellut oikeushenkilön puolesta toiminutta luonnollista henkilöä ostamaan tai luovuttamaan rahoitusvälinettä, johon tiedot liittyvät, eikä muulla tavoin vaikuttanut tähän luonnolliseen henkilöön.
2. Tämän asetuksen 8 ja 14 artiklaa sovellettaessa pelkästään sen perusteella, että henkilöllä on sisäpiiritietoa, ei ole katsottava, että mainittu henkilö on käyttänyt kyseistä tietoa ja siten tehnyt sisäpiirikauppoja hankinnan tai luovutuksen perusteella, jos kyseinen henkilö
a)
toimii rahoitusvälineelle, johon tieto liittyy, markkinatakaajana tai henkilönä, jolla on lupa toimia vastapuolena, ja rahoitusvälineiden, joihin tieto liittyy, hankkiminen tai luovuttaminen suoritetaan lainmukaisesti osana kyseisen henkilön tehtävän tavanomaista suorittamista kyseisen rahoitusvälineen markkinatakaajana tai vastapuolena; tai
b)
on saanut luvan suorittaa toimeksiantoja kolmansien osapuolten puolesta, ja toimeksiannon kohteena olevien rahoitusvälineiden hankinta tai luovutus toteutetaan niin, että toimeksianto tehdään lainmukaisesti osana kyseisen henkilön työn, ammatin tai tehtävien tavanomaista suorittamista.
3. Tämän asetuksen 8 ja 14 artiklaa sovellettaessa pelkästään sen perusteella, että henkilöllä on sisäpiiritietoa, ei ole katsottava, että mainittu henkilö on käyttänyt kyseistä tietoa ja siten tehnyt sisäpiirikauppoja hankinnan tai luovutuksen perusteella, jos kyseinen henkilö toteuttaa liiketoimen hankkiakseen tai luovuttaakseen rahoitusvälineitä ja kyseinen liiketoimi toteutetaan erääntyneen velvoitteen täyttämiseksi vilpittömässä mielessä eikä sisäpiirikauppoja koskevan kiellon kiertämiseksi, ja
a)
kyseinen velvoite johtuu toimeksiannosta tai sopimuksesta, joka tehtiin ennen kuin kyseisellä henkilöllä oli hallussaan sisäpiiritietoa; tai
b)
kyseinen liiketoimi toteutetaan sellaisen oikeudellisen velvoitteen tai sääntelyvelvoitteen täyttämiseksi, joka syntyi ennen kuin kyseisellä henkilöllä oli hallussaan sisäpiiritietoa.
4. Tämän asetuksen 8 ja 14 artiklaa sovellettaessa pelkästään sen perusteella, että henkilöllä on sisäpiiritietoa, ei ole katsottava, että mainittu henkilö on käyttänyt kyseistä tietoa ja siten tehnyt sisäpiirikauppoja, jos kyseinen henkilö on saanut tämän sisäpiiritiedon julkisen ostotarjouksen tai sulautumisen yhteydessä ja käyttää kyseistä sisäpiiritietoa ainoastaan kyseisen sulautumisen tai julkisen ostotarjouksen toteuttamiseen, edellyttäen että sillä hetkellä, kun kyseisen yhtiön osakkeenomistajat hyväksyvät sulautumisen tai ostotarjouksen, mahdollinen lisäpiiritieto on julkistettu tai se on muuten lakannut olemasta sisäpiiritietoa.
Tätä kohtaa ei sovelleta osakemäärän kasvattamiseen.
5. Tämän asetuksen 8 ja 14 artiklaa sovellettaessa pelkästään se seikka, että henkilö käyttää omaa tietoaan siitä, että hän on päättänyt hankkia tai luovuttaa rahoitusvälineitä, kyseisten rahoitusvälineiden hankinta- tai luovutuspäätöstä tehdessään, ei ole sellaisenaan sisäpiiritiedon käyttöä.
6. Sen estämättä, mitä tämän artiklan 1-5 kohdassa säädetään, 14 artiklassa säädetyn sisäpiirikaupan kiellon rikkominen voidaan silti katsoa tapahtuneeksi, jos toimivaltainen viranomainen osoittaa, että kyseisiin toimeksiantoihin, liiketoimiin tai toimintaan oli oikeudeton peruste.
10 artikla
Sisäpiiritiedon laiton ilmaiseminen
1. Tässä asetuksessa sisäpiiritiedon laittomalla ilmaisemisella tarkoitetaan tilannetta, jossa henkilöllä on hallussaan sisäpiiritietoa ja hän ilmaisee kyseisen sisäpiiritiedon toiselle henkilölle, jollei tämä ilmaiseminen tapahdu osana työn, ammatin tai tehtävien tavanomaista suorittamista.
Tätä kohtaa sovelletaan luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa tai olosuhteissa.
2. Tätä asetusta sovellettaessa 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun suosittelun tai houkuttelun edelleen ilmaiseminen katsotaan tämän artiklan mukaiseksi sisäpiiritiedon laittomaksi ilmaisemiseksi, jos suosittelun tai houkuttelun ilmaiseva henkilö tietää tai hänen pitäisi tietää sen perustuneen sisäpiiritietoon.
11 artikla
Markkinoiden tunnustelu
1. Markkinoiden tunnustelulla tarkoitetaan ennen liiketoimesta ilmoittamista tapahtuvaa tietojen välittämistä yhdelle tai useammalle mahdolliselle sijoittajalle tarkoituksena kartoittaa mahdollisten sijoittajien kiinnostusta mahdolliseen liiketoimeen ja siihen liittyviä ehtoja kuten kokoa tai hintaa, kun tiedot välittää
a)
liikkeeseenlaskija;
b)
rahoitusvälineen toissijainen tarjoaja, kun liiketoimi eroaa määränsä tai arvonsa vuoksi tavanomaisesta kaupankäynnistä ja siihen sisältyy myyntimenetelmä, joka perustuu mahdollisten sijoittajien kiinnostuksen selvittämiseen etukäteen;
c)
päästöoikeuksien markkinoilla toimiva markkinaosapuoli; tai
d)
kolmas osapuoli, joka toimii a, b tai c alakohdassa tarkoitetun henkilön puolesta tai lukuun.
2. Rajoittamatta 23 artiklan 3 kohdan soveltamista tilanne, jossa henkilö, joka suunnittelee julkisen ostotarjouksen tekemistä yhtiön arvopapereista tai yhtiöön sulautumista, ilmaisee sisäpiiritietoa osapuolille, joilla on oikeus arvopapereihin, katsotaan myös markkinoiden tunnusteluksi edellyttäen, että
a)
osapuolet, joilla on oikeus arvopapereihin, tarvitsevat tietoa voidakseen muodostaa kantansa siihen, haluavatko he tarjota arvopapereitaan; ja
b)
osapuolten, joilla on oikeus arvopapereihin, halua tarjota arvopapereitaan voidaan kohtuudella pitää välttämättömänä julkisen ostotarjouksen tekemistä tai sulautumista koskevan päätöksen tekemiseksi.
3. Tiedon ilmaisevan markkinaosapuolen on ennen markkinoiden tunnustelua tarkasteltava erityisesti, kuuluuko markkinoiden tunnusteluun sisäpiiritiedon ilmaisemista. Tiedon ilmaisevan markkinaosapuolen on kirjattava päätelmänsä ja niiden perustelut kirjallisina. Sen on toimitettava tällaiset kirjatut tiedot toimivaltaiselle viranomaiselle pyynnöstä. Tätä velvoitetta sovelletaan joka kerta, kun tietoa ilmaistaan markkinoiden tunnustelun aikana. Tiedon ilmaisevan markkinaosapuolen on saatettava tässä kohdassa tarkoitetut kirjatut tiedot vastaavasti ajan tasalle.
4. Sovellettaessa 10 artiklan 1 kohtaa markkinoiden tunnustelun aikana tapahtunut tietojen ilmaiseminen on katsottava tapahtuneeksi osana henkilön työn, ammatin tai tehtävien tavanomaista suorittamista, jos tiedon ilmaiseva markkinaosapuoli noudattaa tämän artiklan 3 ja 5 kohtaa.
5. Sovellettaessa 4 kohtaa tiedon ilmaisevan markkinaosapuolen on ennen tiedon ilmaisemista:
a)
saatava markkinoiden tunnustelun vastaanottavan henkilön suostumus siihen, että hänelle saa antaa sisäpiiritietoa;
b)
ilmoitettava markkinoiden tunnustelun vastaanottavalle henkilölle, että hän ei saa käyttää eikä yrittää käyttää kyseistä tietoa hankkimalla tai luovuttamalla omaan lukuunsa tai kolmannen osapuolen lukuun, suoraan tai välillisesti, rahoitusvälineitä, joihin kyseinen tieto liittyy;
c)
ilmoitettava markkinoiden tunnustelun vastaanottavalle henkilölle, että hän ei saa käyttää eikä yrittää käyttää kyseistä tietoa muuttamalla tai peruuttamalla toimeksiantoa, joka on jo tehty rahoitusvälineestä, johon kyseinen tieto liittyy; ja
d)
ilmoitettava markkinoiden tunnustelun vastaanottavalle henkilölle, että hyväksyessään tietojen vastaanottamisen hän on velvollinen säilyttämään tiedot luottamuksellisina.
Tiedon ilmaisevan markkinaosapuolen on pidettävä kirjaa kaikesta markkinoiden tunnustelun vastaanottavalle henkilölle annetusta tiedosta, ensimmäisen alakohdan a-d alakohdan mukaisesti annetut tiedot mukaan luettuina, sekä mahdollisten sijoittajien, joille tietoa on ilmaistu, henkilöllisyydestä, myös esimerkiksi mahdollisen sijoittajan puolesta toimivista oikeushenkilöistä ja luonnollisista henkilöistä, sekä kunkin tietojen ilmaisemisen päivämäärästä ja kellonajasta. Tiedon ilmaisevan markkinaosapuolen on pyynnöstä toimitettava kirjatut tiedot toimivaltaiselle viranomaiselle.
6. Jos tieto, joka on ilmaistu markkinoiden tunnustelun aikana, lakkaa olemasta sisäpiiritietoa tiedon ilmaisevan markkinaosapuolen mukaan, tiedon ilmaisevan markkinaosapuolen on ilmoitettava tästä mahdollisimman pian tiedon vastaanottajalle.
Tiedon ilmaisevan markkinaosapuolen on pidettävä kirjaa tämän kohdan mukaisesti annetusta tiedosta, ja sen on pyynnöstä toimitettava kirjatut tiedot toimivaltaiselle viranomaiselle.
7. Sen estämättä, mitä tässä artiklassa säädetään, markkinoiden tunnustelun vastaanottavan henkilön on itse arvioitava, onko sen hallussa sisäpiiritietoa tai milloin sen hallussa ei enää ole sisäpiiritietoa.
8. Tiedon ilmaisevan markkinaosapuolen on säilytettävä tässä artiklassa tarkoitetut kirjatut tiedot vähintään viisi vuotta.
9. Tämän artiklan johdonmukaisen yhdenmukaistamisen varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomainen laatii luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, jotta voidaan määrittää asianmukaiset järjestelyt, menettelyt ja tietojen kirjaamista koskevat vaatimukset, joiden avulla henkilöt voivat noudattaa 4, 5, 6 ja 8 kohdassa säädettyjä vaatimuksia.
Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2015.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10-14 artiklan mukaisesti.
10. Tämän artiklan yhdenmukaisten soveltamisedellytysten varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomainen laatii luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi, jotta voidaan määrittää järjestelmät ja ilmoitusmallit, joiden avulla henkilöt voivat noudattaa tämän artiklan 4, 5, 6 ja 8 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia, erityisesti 4-8 kohdassa tarkoitettujen kirjattujen tietojen täsmällinen muoto sekä tekniset keinot 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen ilmoittamiseksi asianmukaisesti markkinoiden tunnustelun vastaanottavalle henkilölle.
Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2015.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.
11. Arvopaperimarkkinaviranomainen laatii markkinoiden tunnustelun vastaanottaville henkilöille suunnattuja ohjeita asetuksen (EU) N:o 1095/2010 16 artiklan mukaisesti seuraavista seikoista:
a)
tekijät, jotka tällaisten henkilöiden on otettava huomioon, kun tieto ilmaistaan heille osana markkinoiden tunnustelua, jotta he voivat arvioida, onko tieto sisäpiiritietoa;
b)
toimet, joihin tällaisten henkilön on ryhdyttävä tämän asetuksen 8 ja 10 artiklan noudattamiseksi, jos heille on ilmaistu sisäpiiritietoa; ja
c)
tiedot, jotka tällaisten henkilöiden on kirjattava osoittaakseen, että he ovat noudattaneet tämän asetuksen 8 ja 10 artiklaa.
12 artikla
Markkinoiden manipulointi
1. Tässä asetuksessa markkinoiden manipuloinnilla tarkoitetaan seuraavia toimintoja:
a)
liiketoimeen ryhtyminen, kauppaa koskevan toimeksiannon antaminen tai muu toiminta, joka
i)
antaa tai todennäköisesti antaa vääriä tai harhaanjohtavia signaaleja rahoitusvälineen, siihen liittyvän hyödykettä koskevan spot-sopimuksen tai päästöoikeuksiin perustuvan huutokauppatuotteen tarjonnasta, kysynnästä tai hinnasta; tai
ii)
varmistaa tai todennäköisesti varmistaa, että yhden tai useamman rahoitusvälineen, siihen liittyvän hyödykettä koskevan spot-sopimuksen tai päästöoikeuksiin perustuvan huutokauppatuotteen hinta asettuu epätavalliselle tai keinotekoiselle tasolle,
jollei liiketoimeen ryhtyvä, kauppaa koskevan toimeksiannon antava tai muuhun toimintaan osallistuva henkilö osoita, että tällainen liiketoimi, toimeksianto tai toiminta on toteutettu oikeutetuin perustein ja 13 artiklan mukaista hyväksyttyä markkinakäytäntöä noudattaen;
b)
liiketoimeen ryhtyminen, kauppaa koskevan toimeksiannon antaminen tai muu toiminta tai toimintatapa, joka vaikuttaa tai todennäköisesti vaikuttaa yhden tai useamman rahoitusvälineen, siihen liittyvän hyödykettä koskevan spot-sopimuksen tai päästöoikeuksiin perustuvan huutokauppatuotteen hintaan ja jossa käytetään kuvitteellisia keinoja taikka muunlaista vilpillistä menettelyä tai järjestelyä;
c)
tiedon levittäminen tiedotusvälineissä, myös internetissä, tai muulla tavoin, joka antaa tai todennäköisesti antaa vääriä tai harhaanjohtavia signaaleja rahoitusvälineen, siihen liittyvän hyödykettä koskevan spot-sopimuksen tai päästöoikeuksiin perustuvan huutokauppatuotteen tarjonnasta, kysynnästä tai hinnasta taikka varmistaa tai todennäköisesti varmistaa yhden tai useamman rahoitusvälineen, siihen liittyvän hyödykettä koskevan spot-sopimuksen tai päästöoikeuksiin perustuvan huutokauppatuotteen hinnan epätavalliselle tai keinotekoiselle tasolle, mukaan lukien huhujen levittäminen, kun tiedon levittäjä tiesi tai hänen olisi pitänyt tietää, että tieto oli väärä tai harhaanjohtava;
d)
väärien tai harhaanjohtavien tietojen toimittaminen tai väärien tai harhaanjohtavien vastausten antaminen viitearvoon liittyen, kun tiedot toimittanut tai vastaukset antanut henkilö tiesi tai hänen olisi pitänyt tietää, että tiedot olivat vääriä tai harhaanjohtavia, tai muu toiminta, jolla manipuloidaan viitearvon laskentaa.
2. Muun muassa seuraava toiminta katsotaan markkinoiden manipuloinniksi:
a)
yhden henkilön tai useamman yhteistyössä toimivan henkilön toimet määräävän aseman varmistamiseksi rahoitusvälineen, siihen liittyvien hyödykkeitä koskevien spot-sopimusten tai päästöoikeuksiin perustuvien huutokauppatuotteiden tarjonnassa tai kysynnässä siten, että ne suoraan tai välillisesti johtavat tai todennäköisesti johtavat osto- tai myyntihintojen määräytymiseen taikka aiheuttavat tai todennäköisesti aiheuttavat muita kohtuuttomia kaupankäyntiehtoja;
b)
markkinoiden avautuessa tai sulkeutuessa tapahtuva rahoitusvälineiden ostaminen tai myyminen, jonka seurauksena johdetaan tai todennäköisesti johdetaan harhaan näkyvien hintojen, avaus- ja päätöshinnat mukaan lukien, perusteella toimivia sijoittajia;
c)
toimeksiantojen tekeminen kauppapaikkaan ja niiden peruuttaminen tai muuttaminen millä tahansa kaupankäyntitavoilla, mukaan lukien sähköiset kaupankäyntitavat kuten algoritmi- ja huippunopeat kaupankäyntistrategiat, mikä vaikuttaa jollakin 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, siten että
i)
häiritään tai viivästytetään taikka todennäköisesti häiritään tai viivästytetään kauppapaikan kaupankäyntijärjestelmän toimintaa;
ii)
tehdään tai todennäköisesti tehdään muille henkilöille vaikeammaksi tunnistaa aidot toimeksiannot kauppapaikan kaupankäyntijärjestelmässä, mukaan lukien niin, että tehdään tarjouksia, jotka johtavat tarjouskirjan ylikuormittumiseen tai epävakauteen; tai
iii)
luodaan tai todennäköisesti luodaan väärä tai harhaanjohtava signaali rahoitusvälineen tarjonnasta tai kysynnästä tai hinnasta etenkin niin, että annetaan toimeksiantoja trendin alulle panemiseksi tai sen voimistamiseksi;
d)
perinteisten tai sähköisten tiedotusvälineiden tilapäinen tai säännöllinen hyödyntäminen antamalla lausuntoja rahoitusvälineestä, siihen liittyvästä hyödykettä koskevasta spot-sopimuksesta tai päästöoikeuksiin perustuvasta huutokauppatuotteesta (tai epäsuorasti sen liikkeeseenlaskijasta) sen jälkeen, kun on tehty tätä rahoitusvälinettä, siihen liittyvää hyödykettä koskevaa spot-sopimusta tai päästöoikeuksiin perustuvaa huutokauppatuotetta koskevia osto- tai myyntisitoumuksia, ja myöhemmin hyötyminen lausuntojen vaikutuksesta kyseisen rahoitusvälineen, siihen liittyvän hyödykettä koskevan spot-sopimuksen tai päästöoikeuksiin perustuvan huutokauppatuotteen hintaan, ilman että tämä eturistiriita on samanaikaisesti julkistettu asianmukaisesti ja tehokkaasti;
e)
päästöoikeuksien tai niihin liittyvien johdannaisten myyminen tai ostaminen jälkimarkkinoilla ennen asetuksen (EU) N:o 1031/2010 mukaisesti järjestettyä huutokauppaa siten, että huutokauppatuotteita koskeva huutokaupan selvityshinta asettuu epänormaalille tai keinotekoiselle tasolle tai huutokaupassa tarjouksia tekeviä johdetaan harhaan.
3. Edellä olevien 1 kohdan a ja b alakohdan soveltamiseksi ja vaikuttamatta 2 kohdassa lueteltuihin toimintatapoihin liitteessä I määritetään esimerkinomaisesti joitakin valetoimiin tai muiden vilpillisten menettelyjen tai järjestelyjen käyttöön liittyviä indikaattoreita sekä joitakin vääriin tai harhaanjohtaviin signaaleihin ja hinnan varmistamiseen liittyviä indikaattoreita.
4. Jos tässä artiklassa tarkoitettu henkilö on oikeushenkilö, tätä artiklaa sovelletaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti myös luonnollisiin henkilöihin, jotka osallistuvat päätökseen toteuttaa toimia kyseisen oikeushenkilön puolesta.
5. Siirretään komissiolle valta antaa 35 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tarkennetaan liitteessä I vahvistettuja indikaattoreita niihin liittyvien osatekijöiden selventämiseksi ja rahoitusmarkkinoilla tapahtuneen teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi.
13 artikla
Hyväksytyt markkinakäytännöt
1. Jäljempänä 15 artiklassa säädettyä kieltoa ei sovelleta 12 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin toimiin edellyttäen, että henkilö, joka ryhtyy liiketoimeen, antaa kaupankäyntiä koskevan toimeksiannon tai ryhtyy muuhun toimintaan, osoittaa, että kyseinen liiketoimi, toimeksianto tai toiminta on toteutettu oikeutetuin perustein ja tämän artiklan mukaisesti vahvistetun hyväksytyn markkinakäytännön mukaisesti.
2. Toimivaltainen viranomainen voi vahvistaa hyväksytyn markkinakäytännön ottaen huomioon seuraavat perusteet:
a)
lisääkö markkinakäytäntö merkittävästi markkinoiden läpinäkyvyyttä;
b)
takaako markkinakäytäntö kattavan turvan markkinavoimien toiminnalle sekä kysynnän ja tarjonnan moitteettoman vuorovaikutuksen;
c)
onko markkinakäytännöllä myönteinen vaikutus markkinoiden likviditeettiin ja tehokkuuteen;
d)
otetaanko markkinakäytännössä huomioon asianomaisten markkinoiden kaupankäyntimekanismi ja annetaanko markkinaosapuolille mahdollisuus reagoida asianmukaisesti ja ajoissa kyseisen käytännön luomaan uuteen markkinatilanteeseen;
e)
aiheuttaako markkinakäytäntö riskiä kyseessä olevaan rahoitusvälineeseen suoraan tai välillisesti liittyvien, säänneltyjen tai muiden markkinoiden luotettavuudelle unionissa;
f)
toimivaltaisen viranomaisen tai muun viranomaisen kyseessä olevasta markkinakäytännöstä suorittamien tutkimusten tulokset, erityisesti sen osalta, rikkooko kyseessä oleva markkinakäytäntö sääntöjä tai määräyksiä, joiden tarkoituksena on markkinoiden väärinkäytön estäminen, taikka menettelytapasääntöjä riippumatta siitä, koskeeko asia asianomaisia markkinoita vai niihin suoraan tai välillisesti yhteydessä olevia markkinoita unionissa; ja
g)
asianomaisten markkinoiden rakenteelliset piirteet, muun muassa se, ovatko ne säännellyt vai ei, kaupankäynnin kohteena olevien rahoitusvälineiden ja markkinaosapuolten ominaisuudet sekä se, missä määrin yksityissijoittajat toimivat kyseisillä markkinoilla.
Markkinakäytäntöä, jonka toimivaltainen viranomainen on vahvistanut hyväksytyksi markkinakäytännöksi tietyillä markkinoilla, ei katsota voitavan soveltaa muihin markkinoihin, elleivät näiden muiden markkinoiden toimivaltaiset viranomaiset ole hyväksyneet sitä tämän artiklan nojalla.
3. Ennen markkinakäytännön vahvistamista 2 kohdan mukaisesti toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja muille toimivaltaisille viranomaisille aikomuksestaan vahvistaa hyväksytty markkinakäytäntö ja esitettävä yksityiskohtaiset tiedot 2 kohdassa tarkoitettujen perusteiden mukaisesti suoritetusta arvioinnista. Tällainen ilmoitus on tehtävä vähintään kolme kuukautta ennen kuin hyväksytyn markkinakäytännön on tarkoitus tulla voimaan.
4. Arvopaperimarkkinaviranomainen antaa kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen vastaanotosta ilmoituksen tehneelle toimivaltaiselle viranomaiselle lausunnon, jossa arvioidaan, onko hyväksytty markkinakäytäntö 2 kohdan mukainen ja 7 kohdan nojalla hyväksyttyjen teknisten sääntelystandardien mukainen. Arvopaperimarkkinaviranomainen arvioi myös sitä, uhkaisiko hyväksytyn markkinakäytännön vahvistaminen markkinoiden luottamusta unionin rahoitusmarkkinoihin. Lausunto julkaistaan arvopaperimarkkinaviranomaisen verkkosivustolla.
5. Jos toimivaltainen viranomainen vahvistaa hyväksytyn markkinakäytännön vastoin arvopaperimarkkinaviranomaisen 4 kohdan mukaisesti antamaa lausuntoa, sen on julkistettava 24 tunnin kuluessa hyväksytyn markkinakäytännön vahvistamisesta verkkosivustollaan ilmoitus, jossa selvitetään kaikilta osin, miksi näin on toimittu ja miksi hyväksytty markkinakäytäntö ei uhkaa markkinoiden luottamusta.
6. Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että toinen toimivaltainen viranomainen on vahvistanut hyväksytyn markkinakäytännön, joka ei täytä 2 kohdassa säädettyjä perusteita, arvopaperimarkkinaviranomainen auttaa asianomaisia viranomaisia pääsemään yhteisymmärrykseen asetuksen (EU) N:o 1095/2010 19 artiklassa säädettyjen valtuuksiensa mukaisesti.
Jos toimivaltaiset viranomaiset eivät pääse yhteisymmärrykseen, arvopaperimarkkinaviranomainen voi tehdä päätöksen asetuksen (EU) N:o 1095/2010 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
7. Tämän artiklan johdonmukaisen yhdenmukaistamisen varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomainen laatii luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joilla täsmennetään perusteet, menettely ja vaatimukset, jotka koskevat hyväksytyn markkinakäytännön vahvistamista 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti, sekä sen säilyttämistä, lopettamista tai sen hyväksymistä koskevien ehtojen muuttamista koskevat vaatimukset.
Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2015.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10-14 artiklan mukaisesti.
8. Toimivaltaisten viranomaisten on tarkasteltava vahvistamiaan hyväksyttyjä markkinakäytäntöjä säännöllisesti ja vähintään kahden vuoden välein ottaen erityisesti huomioon merkittävät muutokset niihin liittyvissä markkinaolosuhteissa, kuten kaupankäyntisääntöjen tai markkinarakenteiden muutokset, jotta voidaan päättää, olisiko markkinakäytäntö säilytettävä, lopetettava tai olisiko sen hyväksymisen ehtoja muutettava.
9. Arvopaperimarkkinaviranomainen julkistaa verkkosivustollaan luettelon hyväksytyistä markkinakäytännöistä sekä jäsenvaltioista, joissa niitä sovelletaan.
10. Arvopaperimarkkinaviranomainen seuraa hyväksyttyjen markkinakäytäntöjen soveltamista ja antaa komissiolle vuosittain selvityksen siitä, kuinka niitä sovelletaan asianomaisilla markkinoilla.
11. Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava ennen 2 päivää heinäkuuta 2014 vahvistamistaan hyväksytyistä markkinakäytännöistä arvopaperimarkkinaviranomaiselle kolmen kuukauden kuluessa 7 kohdassa tarkoitettujen teknisten sääntelystandardien voimaantulosta.
Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja hyväksyttyjä markkinakäytäntöjä sovelletaan edelleen asianomaisessa jäsenvaltiossa, kunnes toimivaltainen viranomainen on tehnyt päätöksen tämän käytännön jatkamisesta 4 kohdassa tarkoitetun arvopaperimarkkinaviranomaisen lausunnon perusteella.
14 artikla
Sisäpiirikauppoja ja sisäpiiritiedon laitonta ilmaisemista koskeva kielto
Henkilö ei saa
a)
tehdä tai yrittää tehdä sisäpiirikauppoja;
b)
suositella, että toinen henkilö tekee sisäpiirikauppoja, tai houkutella toista henkilöä tekemään sisäpiirikauppoja; tai
c)
ilmaista sisäpiiritietoa laittomasti.
15 artikla
Markkinoiden manipulointia koskeva kielto
Henkilö ei saa manipuloida tai yrittää manipuloida markkinoita.
16 artikla
Markkinoiden väärinkäytön estäminen ja havaitseminen
1. Markkinoiden ylläpitäjien ja sijoituspalveluyritysten, jotka toimivat kauppapaikan ylläpitäjinä, on otettava käyttöön direktiivin 2014/65/EU 31 ja 54 artiklan mukaisesti tehokkaat järjestelyt, järjestelmät ja menettelyt, joilla pyritään estämään ja havaitsemaan sisäpiirikauppa, markkinoiden manipulointi sekä sisäpiirikaupan ja markkinoiden manipuloinnin yritykset, sekä ylläpidettävä näitä järjestelyitä, järjestelmiä ja menettelyitä.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun henkilön on ilmoitettava kauppapaikan toimivaltaiselle viranomaiselle viipymättä sellaisista toimeksiannoista ja liiketoimista, myös niiden peruuttamisesta tai muuttamisesta, joissa voi olla kyse sisäpiirikaupoista, markkinoiden manipuloinnista tai yrityksestä harjoittaa sisäpiirikauppaa tai manipuloida markkinoita.
2. Kaikkien henkilöiden, jotka ammattinsa puolesta järjestävät tai toteuttavat liiketoimia, on otettava käyttöön tehokkaat järjestelyt, järjestelmät ja menettelyt epäilyttävien toimeksiantojen ja liiketoimien havaitsemiseksi ja niistä ilmoittamiseksi ja ylläpidettävä näitä järjestelyitä, järjestelmiä ja menettelyitä. Jos kyseisellä henkilöllä on perusteltu syy epäillä, että rahoitusvälinettä koskevassa toimeksiannossa tai liiketoimessa, riippumatta siitä, annetaanko tai toteutetaanko se kauppapaikalla tai sen ulkopuolella, voisi olla kyse sisäpiirikaupasta, markkinoiden manipuloinnista taikka yrityksestä harjoittaa sisäpiirikauppaa tai manipuloida markkinoita, henkilön on ilmoitettava asiasta 3 kohdassa tarkoitetulle toimivaltaiselle viranomaiselle viipymättä.
3. Henkilöihin, jotka ammattinsa puolesta järjestävät tai toteuttavat liiketoimia, sovelletaan ilmoittamisen osalta sen jäsenvaltion sääntöjä, jossa kyseiset henkilöt on rekisteröity tai jossa niillä on pääkonttori, tai jos kyse on sivuliikkeestä, sen jäsenvaltion sääntöjä, jossa sivuliike sijaitsee, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 22 artiklan soveltamista. Ilmoitus on osoitettava tämän jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle.
4. Edellä 3 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten, joille ilmoitetaan epäilyttävistä toimeksiannoista ja liiketoimista, on toimitettava nämä tiedot välittömästi kyseessä olevien kauppapaikkojen toimivaltaisille viranomaisille.
5. Tämän artiklan johdonmukaisen yhdenmukaistamisen varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomainen laatii luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa määritetään
a)
asianmukaiset järjestelyt, järjestelmät ja menettelyt, joiden avulla henkilöt voivat noudattaa 1 ja 2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia; ja
b)
ilmoitusmallit, joita henkilöiden on käytettävä noudattaakseen 1 ja 2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia.
Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2016.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10-14 artiklan mukaisesti.
3 LUKU
JULKISTAMISVAATIMUKSET
17 artikla
Sisäpiiritiedon julkistaminen
1. Liikkeeseenlaskijan on ilmoitettava yleisölle mahdollisimman pian sisäpiiritiedosta, joka koskee suoraan kyseistä liikkeeseenlaskijaa.
Liikkeeseenlaskijan on varmistettava, että sisäpiiritieto julkistetaan siten, että yleisöllä on nopea pääsy kyseiseen tietoon ja että tietoa voidaan arvioida perusteellisesti, asianmukaisesti ja oikea-aikaisesti yleisön keskuudessa ja soveltuvin osin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY (24) 21 artiklassa tarkoitetussa virallisesti nimetyssä järjestelmässä. Liikkeeseenlaskija ei saa yhdistää sisäpiiritiedon julkistamista toimintansa markkinointiin. Liikkeeseenlaskijan on julkaistava ja säilytettävä verkkosivustollaan vähintään viiden vuoden ajan kaikki sisäpiiritiedot, jotka sen on julkistettava.
Tätä artiklaa sovelletaan liikkeeseenlaskijoihin, jotka ovat pyytäneet rahoitusvälineidensä ottamista kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla jäsenvaltiossa tai hyväksyneet sen, tai jos on kyse välineistä, joilla käydään kauppaa ainoastaan monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä tai organisoidussa kaupankäyntijärjestelmässä, liikkeeseenlaskijoihin, jotka ovat hyväksyneet kaupankäynnin rahoitusvälineillään monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä tai organisoidussa kaupankäyntijärjestelmässä tai ovat pyytäneet rahoitusvälineidensä ottamista kaupankäynnin kohteeksi monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä jäsenvaltiossa.
2. Päästöoikeuksien markkinoilla toimivan markkinaosapuolen on julkistettava tehokkaalla tavalla ja oikea-aikaisesti sisäpiiritieto, joka koskee sen hallussa olevia päästöoikeuksia, jotka liittyvät sen liiketoimintaan, mukaan lukien direktiivin 2003/87/EY liitteessä I luetellut ilmailualan toiminnot tai mainitun direktiivin 3 artiklan e alakohdassa tarkoitetut laitokset, jotka ovat kyseisen markkinaosapuolen tai sen emoyrityksen tai siihen sidossuhteessa olevan yrityksen omistuksessa tai määräysvallassa tai joiden toiminnallisista asioista markkinaosapuoli tai sen emoyritys tai siihen sidossuhteessa oleva yritys vastaa kokonaan tai osittain. Laitosten osalta julkistettavia tietoja ovat laitosten kapasiteetin ja käyttöasteen kannalta merkitykselliset tiedot, mukaan lukien tiedot laitosten suunnitellusta tai ennakoimattomasta olemisesta poissa käytöstä.
Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta päästöoikeuksien markkinoilla toimivaan markkinaosapuoleen, jos sen omistuksessa, määräysvallassa tai vastuulla olevien laitosten tai ilmailutoimintojen päästöt eivät edellisenä vuonna ylittäneet hiilidioksidiekvivalentin alarajaa ja, jos ne harjoittavat polttotoimintoja, niiden lämmöntuotto ei ylittänyt alarajaa.
Siirretään komissiolle valta antaa 35 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan hiilidioksidiekvivalentin alaraja ja lämmöntuoton alaraja tämän kohdan toisessa alakohdassa säädetyn poikkeuksen soveltamiseksi.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 35 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla määritetään toimivaltainen viranomainen tämän artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitetuille ilmoituksille.
4. Liikkeeseenlaskija tai päästöoikeuksien markkinoilla toimiva markkinaosapuoli voi omalla vastuullaan lykätä sisäpiiritiedon julkistamista yleisölle, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)
välitön julkistaminen todennäköisesti vaarantaisi liikkeeseenlaskijan tai päästöoikeuksien markkinoilla toimivan markkinaosapuolen oikeutetut edut;
b)
julkistamisen lykkääminen ei todennäköisesti johtaisi yleisöä harhaan;
c)
liikkeeseenlaskija tai päästöoikeuksien markkinoilla toimiva markkinaosapuoli pystyy takaamaan kyseisen tiedon säilymisen luottamuksellisena.
Vaiheittain tapahtuvassa pitkäkestoisessa menettelyssä, jossa pyritään tai joka johtaa tietyn olosuhteen ilmenemiseen tai tietyn tapahtuman toteutumiseen, liikkeeseenlaskija tai päästöoikeuksien markkinoilla toimiva markkinaosapuoli voi omalla vastuullaan lykätä tähän menettelyyn liittyvän sisäpiiritiedon julkistamista, jollei ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohdasta muuta johdu.
Kun liikkeeseenlaskija tai päästöoikeuksien markkinoilla toimiva markkinaosapuoli on lykännyt sisäpiiritiedon julkistamista tämän kohdan nojalla, sen on ilmoitettava 3 kohdan nojalla määritetylle toimivaltaiselle viranomaiselle tiedon julkistamisen lykkäämisestä ja selvitettävä välittömästi tiedon julkistamisen jälkeen kirjallisesti, miten tässä kohdassa säädetyt ehdot on täytetty. Jäsenvaltiot voivat vaihtoehtoisesti säätää, että kyseinen selvitys on toimitettava ainoastaan 3 kohdan nojalla määritetyn toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä.
5. Rahoitusjärjestelmän vakauden säilyttämiseksi liikkeeseenlaskija, joka on luottolaitos tai rahoituslaitos, voi omalla vastuullaan lykätä sisäpiiritiedon julkistamista, mukaan lukien tieto, joka liittyy tilapäiseen maksuvalmiusongelmaan ja erityisesti tarpeeseen saada tilapäistä maksuvalmiusapua keskuspankilta tai hätärahoittajalta, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)
sisäpiiritiedon julkistaminen saattaisi vaarantaa liikkeeseenlaskijan ja rahoitusjärjestelmän rahoitusvakauden;
b)
on yleisen edun mukaista lykätä tiedon julkistamista;
c)
tiedon säilyminen luottamuksellisena voidaan taata; ja
d)
edellä olevan 3 kohdan nojalla määritetty toimivaltainen viranomainen on antanut hyväksyntänsä lykkäämiseen sillä perusteella, että a, b ja c alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.
6. Sovellettaessa 5 kohdan a-d alakohtaa liikkeeseenlaskijan on ilmoitettava 3 kohdan nojalla määritetylle toimivaltaiselle viranomaiselle aikomuksestaan lykätä sisäpiiritiedon julkistamista ja osoitettava, että 5 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät. Edellä olevan 3 kohdan nojalla määritetyn toimivaltaisen viranomaisen on kuultava tilanteen mukaan kansallista keskuspankkia tai makrotason vakaudesta vastaavaa viranomaista, jos sellainen on perustettu, tai vaihtoehtoisesti seuraavia viranomaisia:
a)
jos liikkeeseenlaskija on luottolaitos tai sijoituspalveluyritys, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (25) 133 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimettyä viranomaista;
b)
muissa kuin a alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa liikkeeseenlaskijan valvonnasta vastaavaa muuta kansallista viranomaista.
Edellä olevan 3 kohdan nojalla määritetyn toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että sisäpiiritiedon julkistamista ei lykätä pitempään kuin yleinen etu edellyttää. Edellä olevan 3 kohdan nojalla määritetyn toimivaltaisen viranomaisen on arvioitava vähintään kerran viikossa, täyttyvätkö 5 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistetut edellytykset edelleen.
Jos 3 kohdan nojalla määritetty toimivaltainen viranomainen ei anna hyväksyntäänsä sisäpiiritiedon julkistamisen lykkäykseen, liikkeeseenlaskijan on julkistettava sisäpiiritieto välittömästi.
Tätä kohtaa sovelletaan tapauksiin, joissa liikkeeseenlaskija ei päätä lykätä sisäpiiritiedon julkistamista 4 kohdan mukaisesti.
Tässä kohdassa oleva viittaus 3 kohdan nojalla määritettyyn toimivaltaiseen viranomaiseen ei estä toimivaltaista viranomaista hoitamasta tehtäviään 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla tavoilla.
7. Jos sisäpiiritiedon julkistamista on lykätty 4 tai 5 kohdan mukaisesti eikä tämän sisäpiiritiedon luottamuksellisuutta enää pystytä takaamaan, liikkeeseenlaskijan tai päästöoikeuksien markkinoilla toimivan markkinaosapuolen on julkistettava tämä sisäpiiritieto yleisölle mahdollisimman pian.
Tämä kohta koskee myös tilanteita, joissa jokin huhu liittyy selvästi sisäpiiritietoon, jonka julkistamista on lykätty 4 tai 5 kohdan mukaisesti, kun kyseinen huhu on riittävän täsmällinen osoittamaan, että kyseisen tiedon luottamuksellisuutta ei enää pystytä takaamaan.
8. Kun liikkeeseenlaskija tai päästöoikeuksien markkinoilla toimiva markkinaosapuoli tai niiden puolesta tai lukuun toimiva henkilö ilmaisee sisäpiiritietoa kolmannelle osapuolelle osana työn, ammatin tai tehtävien tavanomaista suorittamista 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti, sen on julkistettava kyseinen tieto kokonaan ja tehokkaasti; julkistamisen on tapahduttava samanaikaisesti, jos ilmaiseminen on tarkoituksellista, ja viipymättä, jos ilmaiseminen on tahatonta. Tätä kohtaa ei sovelleta, jos tiedon saavaa henkilöä koskee salassapitovelvollisuus, riippumatta siitä, perustuuko tämä velvollisuus lakiin, sääntöihin, yhtiöjärjestykseen vai sopimukseen.
9. Sisäpiiritieto, joka liittyy liikkeeseenlaskijoihin, joiden rahoitusvälineet on otettu kaupankäynnin kohteeksi pk-yritysten kasvumarkkinoilla, voidaan julkaista kauppapaikan verkkosivustolla liikkeeseenlaskijan verkkosivuston sijasta, jos kauppapaikka päättää tarjota tämän mahdollisuuden liikkeeseenlaskijoille kyseisillä markkinoilla.
10. Tämän artiklan yhdenmukaisten soveltamisedellytysten varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomainen laatii luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi, joissa määritetään
a)
tekniset keinot 1, 2, 8 ja 9 kohdassa tarkoitettua sisäpiiritiedon asianmukaista julkistamista varten; ja
b)
tekniset keinot 4 ja 5 kohdassa tarkoitettua sisäpiiritiedon julkistamisen lykkäämistä varten.
Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2016.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.
11. Arvopaperimarkkinaviranomainen antaa ohjeet esimerkinomaisen ohjeellisen luettelon laatimiseksi liikkeeseenlaskijoiden 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista oikeutetuista eduista ja tilanteista, joissa sisäpiiritiedon julkistamisen lykkääminen todennäköisesti johtaa yleisöä harhaan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
18 artikla
Sisäpiiriluettelot
1. Liikkeeseenlaskijoiden tai niiden puolesta tai lukuun toimivien henkilöiden on
a)
laadittava luettelo kaikista henkilöistä, joilla on pääsy sisäpiiritietoon ja jotka työskentelevät niille työsopimuksen perusteella tai muuten suorittavat tehtäviä, joiden kautta niillä on pääsy sisäpiiritietoon, kuten neuvonantajista, kirjanpitäjistä tai luottoluokituslaitoksista, jäljempänä ’sisäpiiriluettelo’;
b)
saatettava sisäpiiriluettelo viipymättä ajan tasalle 4 kohdan mukaisesti; ja
c)
toimitettava sisäpiiriluettelo toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisimman pian sen pyynnöstä.
2. Liikkeeseenlaskijoiden tai niiden puolesta tai lukuun toimivien henkilöiden on toteutettava kaikki kohtuulliset toimet varmistaakseen, että kaikki sisäpiiriluettelossa olevat henkilöt hyväksyvät kirjallisesti tähän liittyvät oikeudelliset ja sääntelyyn liittyvät velvoitteet sekä ovat tietoisia sisäpiirikauppoihin ja sisäpiiritiedon laittomaan ilmaisemiseen sovellettavista seuraamuksista.
Jos liikkeeseenlaskijan puolesta tai lukuun toimiva toinen henkilö ottaa tehtäväkseen sisäpiiriluettelon laatimisen ja ajan tasalle saattamisen, liikkeeseenlaskija on kaikilta osin vastuussa tämän artiklan noudattamisesta. Liikkeeseenlaskijalla on aina oikeus tutustua sisäpiiriluetteloon.
3. Sisäpiiriluettelossa on oltava ainakin
a)
kaikkien niiden henkilöiden henkilöllisyys, joilla on pääsy sisäpiiritietoon;
b)
syy siihen, että kyseinen henkilö on sisällytetty sisäpiiriluetteloon;
c)
päivämäärä ja kellonaika, joka kyseinen henkilö on saanut pääsyn sisäpiiritietoon; ja
d)
päivämäärä, jolloin sisäpiiriluettelo laadittiin.
4. Liikkeeseenlaskijoiden tai niiden puolesta tai lukuun toimivien henkilöiden on saatettava sisäpiiriluettelo ajan tasalle viipymättä ja mainittava ajan tasalle saattamisen päivämäärä seuraavissa tilanteissa:
a)
jos tapahtuu muutos syyssä, jonka vuoksi jo luettelossa oleva henkilö sisällytetään sisäpiiriluetteloon;
b)
jos uusi henkilö saa pääsyn sisäpiiritietoon ja hänet on tämän vuoksi lisättävä sisäpiiriluetteloon; ja
c)
jos henkilöllä ei ole enää pääsyä sisäpiiritietoon.
Kaikkien ajan tasalle saattamisten yhteydessä on mainittava päivämäärä ja kellonaika, jolloin ajan tasalle saattamisen aiheuttanut muutos tapahtui.
5. Liikkeeseenlaskijoiden tai niiden puolesta tai lukuun toimivien henkilöiden on säilytettävä sisäpiiriluettelo vähintään viiden vuoden ajan sen jälkeen, kun luettelo on laadittu tai se on saatettu ajan tasalle.
6. Liikkeeseenlaskijoiden, joiden rahoitusvälineet on otettu kaupankäynnin kohteeksi pk-yritysten kasvumarkkinoilla, ei tarvitse laatia sisäpiiriluetteloa, jos seuraavat ehdot täyttyvät:
a)
liikkeeseenlaskija toteuttaa kaikki kohtuulliset toimet varmistaakseen, että kaikki henkilöt, joilla on pääsy sisäpiiritietoon, tunnustavat tähän liittyvät oikeudelliset ja sääntelyyn liittyvät velvoitteet sekä ovat tietoisia sisäpiirikauppoihin ja sisäpiiritiedon laittomaan ilmaisemiseen sovellettavista seuraamuksista; ja
b)
liikkeeseenlaskija pystyy toimittamaan toimivaltaiselle viranomaiselle pyynnöstä sisäpiiriluettelon.
7. Tätä artiklaa sovelletaan liikkeeseenlaskijoihin, jotka ovat pyytäneet rahoitusvälineidensä ottamista kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla jäsenvaltiossa tai hyväksyneet sen, tai jos on kyse välineestä, jolla käydään kauppaa ainoastaan monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä tai organisoidussa kaupankäyntijärjestelmässä, liikkeeseenlaskijoihin, jotka ovat hyväksyneet kaupankäynnin rahoitusvälineillään monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä tai organisoidussa kaupankäyntijärjestelmässä tai ovat pyytäneet rahoitusvälineidensä ottamista kaupankäynnin kohteeksi monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä jäsenvaltiossa.
8. Tämän artiklan 1-5 kohtaa sovelletaan myös
a)
päästöoikeuksien markkinoilla toimiviin markkinaosapuoliin sellaisen sisäpiiritiedon osalta, joka koskee päästöoikeuksia ja liittyy kyseisen päästöoikeuksien markkinoilla toimivan markkinaosapuolen fyysisiin toimiin;
b)
kaikkiin asetuksen (EU) N:o 1031/2010 mukaisesti järjestettyjen päästöoikeuksien tai muiden niihin perustuvien huutokauppatuotteiden huutokauppoihin liittyviin huutokauppapaikkoihin, huutokaupanpitäjiin ja huutokauppatarkkailijoihin.
9. Tämän artiklan yhdenmukaisten soveltamisedellytysten varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomainen laatii luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi, joilla määritetään tässä artiklassa tarkoitettujen sisäpiiriluettelojen tarkka muoto ja tapa saattaa nämä luettelot ajan tasalle.
Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2016.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.
19 artikla
Johtohenkilöiden liiketoimet
1. Johtotehtävissä toimivien henkilöiden sekä heidän lähipiiriinsä kuuluvien henkilöiden on ilmoitettava liikkeeseenlaskijalle tai päästöoikeuksien markkinoilla toimivalle markkinaosapuolelle ja 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetulle toimivaltaiselle viranomaiselle
a)
liikkeeseenlaskijoiden osalta kaikki heidän omaan lukuunsa tehdyt kyseisen liikkeeseenlaskijan osakkeisiin tai vieraan pääoman ehtoisiin välineisiin tai niihin liittyviin johdannaisiin tai muihin rahoitusvälineisiin liittyvät liiketoimet;
b)
päästöoikeuksien markkinoilla toimivien markkinaosapuolten osalta kaikki heidän omaan lukuunsa tehdyt päästöoikeuksiin, niihin perustuviin huutokauppatuotteisiin tai niihin liittyviin johdannaisiin liittyvät liiketoimet.
Kyseiset ilmoitukset on tehtävä viipymättä ja viimeistään kolme työpäivää liiketoimen toteuttamisen jälkeen.
Ensimmäistä alakohtaa aletaan soveltaa, kun liiketoimien kokonaismäärä on saavuttanut 8 kohdassa tai, tilanteen mukaan, 9 kohdassa vahvistetun raja-arvon kalenterivuoden aikana.
2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa ja rajoittamatta jäsenvaltioiden oikeutta säätää muista kuin tässä artiklassa tarkoitetuista ilmoitusvelvollisuuksista 1 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille kaikista omaan lukuunsa toteuttamistaan liiketoimista.
Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden on noudatettava sen jäsenvaltion ilmoittamista koskevia sääntöjä, jossa liikkeeseenlaskija tai päästöoikeuksien markkinoilla toimiva markkinaosapuoli on rekisteröity. Ilmoitukset on tehtävä kolmen työpäivän kuluessa liiketoimen toteuttamispäivästä kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. Jos liikkeeseenlaskija ei ole rekisteröity jäsenvaltiossa, ilmoitus on tehtävä direktiivin 2004/109/EY 2 artiklan 1 kohdan i alakohdan mukaisen kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tai, jos sellaista ei ole, kauppapaikan toimivaltaiselle viranomaiselle.
3. Liikkeeseenlaskijan tai päästöoikeuksien markkinoilla toimivan markkinaosapuolen on varmistettava, että 1 kohdan mukaisesti ilmoitetut tiedot julkistetaan viipymättä ja viimeistään kolmen työpäivän kuluessa liiketoimesta siten, että tietoon voidaan tutustua nopeasti ja syrjimättömästi 17 artiklan 10 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen teknisten täytäntöönpanostandardien mukaisesti.
Liikkeeseenlaskijan tai päästöoikeuksien markkinoilla toimivan markkinaosapuolen on käytettävä sellaista tiedotusvälinettä, jonka voidaan kohtuudella luottaa levittävän tietoja tehokkaasti yleisölle kaikkialla unionissa, ja tapauksen mukaan sen on käytettävä direktiivin 2004/109/EY 21 artiklassa tarkoitettua virallisesti nimettyä järjestelmää.
Vaihtoehtoisesti kansallisessa lainsäädännössä voidaan säätää, että toimivaltainen viranomainen voi julkistaa tiedot itse.
4. Tätä artiklaa sovelletaan liikkeeseenlaskijoihin, jotka
a)
ovat pyytäneet rahoitusvälineidensä ottamista kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla tai hyväksyneet sen; tai
b)
jos on kyse välineestä, jolla käydään kauppaa ainoastaan monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä tai organisoidussa kaupankäyntijärjestelmässä, liikkeeseenlaskijoihin, jotka ovat hyväksyneet kaupankäynnin rahoitusvälineillään monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä tai organisoidussa kaupankäyntijärjestelmässä tai ovat pyytäneet rahoitusvälineidensä ottamista kaupankäynnin kohteeksi monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä.
5. Liikkeeseenlaskijoiden tai päästöoikeuksien markkinoilla toimivien markkinaosapuolten on ilmoitettava johtotehtävissä toimiville henkilöille kirjallisesti heille tästä artiklasta johtuvista velvoitteista. Liikkeeseenlaskijoiden ja päästöoikeuksien markkinoilla toimivien markkinaosapuolten on laadittava luettelo kaikista johtotehtävissä toimivista henkilöistä sekä heidän lähipiiriinsä kuuluvista henkilöistä.
Johtotehtävissä toimivien henkilöiden on ilmoitettava lähipiiriinsä kuuluville henkilöille kirjallisesti tästä artiklasta heille johtuvista velvoitteista ja säilytettävä jäljennös tästä ilmoituksesta.
6. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa liiketoimia koskevassa ilmoituksessa on oltava seuraavat tiedot:
a)
henkilön nimi;
b)
ilmoituksen syy;
c)
asianomaisen liikkeeseenlaskijan tai päästöoikeuksien markkinoilla toimivan markkinaosapuolen nimi;
d)
rahoitusvälineen kuvaus ja tunniste;
e)
liiketoimen tai liiketoimien luonne (esimerkiksi hankinta tai luovutus), josta käy ilmi, liittyykö liiketoimi osakeoptio-ohjelmien toteuttamiseen tai 7 kohdassa säädettyihin esimerkkeihin;
f)
liiketoimen tai liiketoimien päivämäärä ja paikka; ja
g)
liiketoimen tai liiketoimien hinta ja volyymi. Jos kyseessä on panttaus, jonka ehdoissa määrätään, että sen arvo voi muuttua, tämä olisi julkistettava yhdessä sen arvon kanssa sinä päivänä, jona panttaus tehdään.
7. Sovellettaessa 1 kohtaa ilmoitettaviin liiketoimiin on sisällyttävä myös seuraavat:
a)
rahoitusvälineiden panttaus tai lainaus 1 kohdassa tarkoitetun johtotehtävissä toimivan henkilön tai tämän lähipiiriin kuuluvan henkilön toimesta tai puolesta;
b)
ammattinsa puolesta liiketoimia järjestävän tai toteuttavan henkilön tai toisen henkilön 1 kohdassa tarkoitetun johtotehtävissä toimivan henkilön tai tämän henkilön lähipiiriin kuuluvan henkilön puolesta toteuttamat liiketoimet myös silloin, kun käytetään harkintavaltaa;
c)
liiketoimet, jotka toteutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (26) mukaisesti määritellyn henkivakuutuksen yhteydessä, kun
i)
vakuutuksenottaja on 1 kohdassa tarkoitettu johtotehtävissä toimiva henkilö tai tämän lähipiiriin kuuluva henkilö;
ii)
vakuutuksenottaja on vastuussa sijoituksen riskistä; ja
iii)
vakuutuksenottajalla on valtuudet tai harkintavalta tehdä sijoituspäätöksiä tietyistä välineistä kyseisessä henkivakuutuksessa tai toteuttaa liiketoimia, jotka koskevat kyseisen henkivakuutuksen tiettyjä välineitä.
Edellä olevaa a alakohtaa sovellettaessa rahoitusvälineiden panttauksesta tai vastaavasta vakuustarkoituksiin tehtävästä talletuksesta, jonka yhteydessä rahoitusvälineitä talletetaan omaisuudensäilytystilille, ei tarvitse ilmoittaa, jos tai niin kauan kuin kyseinen panttaus tai muu vastaava vakuustarkoituksiin tehtävä talletus ei ole tarkoitettu tietyn luottojärjestelyn takaamiseen.
Sikäli kuin vakuutussopimuksen vakuutuksenottaja on velvollinen ilmoittamaan liiketoimista tämän kohdan mukaisesti, ilmoitusvelvollisuus ei kuulu vakuutusyhtiölle.
8. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan kaikkiin myöhempiin liiketoimiin, kun 5 000 euron kokonaismäärä on saavutettu kalenterivuoden aikana. Tämä 5 000 euron raja-arvo lasketaan laskemalla yhteen nettouttamatta kaikki 1 kohdassa tarkoitetut liiketoimet.
9. Toimivaltainen viranomainen voi päättää nostaa 8 kohdassa tarkoitetun raja-arvon 20 000 euroon, ja sen on ilmoitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle päätöksensä ja sen perustelut, jotka liittyvät erityisesti markkinaolosuhteisiin, jotta korkeampi raja-arvo voidaan hyväksyä ennen sen soveltamista. Arvopaperimarkkinaviranomainen julkaisee verkkosivustollaan luettelon tämän artiklan mukaisesti sovellettavista raja-arvoista sekä toimivaltaisten viranomaisten toimittamat kyseisten raja-arvojen perustelut.
10. Tätä artiklaa sovelletaan myös liiketoimiin, joita toteuttavat henkilöt, jotka toimivat johtotehtävissä asetuksen (EU) N:o 1031/2010 mukaisesti järjestettyihin huutokauppoihin osallistuvien huutokauppapaikkojen, huutokaupanpitäjien ja huutokauppatarkkailijoiden palveluksessa, sekä heidän lähipiiriinsä kuuluvat henkilöt, sikäli kuin heidän liiketoimensa liittyvät päästöoikeuksiin, niiden johdannaisiin tai niihin perustuviin huutokauppatuotteisiin. Näiden henkilöiden on ilmoitettava liiketoimensa tilanteen mukaan huutokauppapaikalle, huutokaupanpitäjälle ja huutokauppatarkkailijalle sekä sille toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa tilanteen mukaan huutokauppapaikka, huutokaupanpitäjä tai huutokauppatarkkailija on rekisteröity. Huutokauppapaikkojen, huutokaupanpitäjien, huutokauppatarkkailijoiden tai toimivaltaisen viranomaisen on julkistettava näin ilmoitetut tiedot 3 kohdan mukaisesti.
11. Rajoittamatta 14 ja 15 artiklan soveltamista henkilö, joka toimii johtotehtävissä liikkeeseenlaskijan palveluksessa, ei saa toteuttaa omaan lukuunsa tai kolmannen osapuolen lukuun, suoraan tai välillisesti, liiketoimia, jotka liittyvät liikkeeseenlaskijan osakkeisiin tai vieraan pääoman ehtoisiin välineisiin tai niihin liittyviin johdannaisiin tai muihin rahoitusvälineisiin, 30 kalenteripäivän pituisen suljetun ajanjakson aikana ennen sen osavuosikatsauksen tai vuositilinpäätöksen julkaisemista, jonka liikkeeseenlaskija on velvollinen julkistamaan
a)
sen kauppapaikan sääntöjen mukaisesti, jolla liikkeeseenlaskijan osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi; tai
b)
kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
12. Rajoittamatta 14 ja 15 artiklan soveltamista liikkeeseenlaskija voi sallia, että henkilö, joka toimii johtotehtävissä sen palveluksessa, saa käydä kauppaa omaan lukuunsa tai kolmannen osapuolen lukuun 11 kohdassa tarkoitetun suljetun ajanjakson aikana joko
a)
tapauskohtaisesti siksi, että poikkeukselliset olosuhteet, kuten vakavat rahoitusvaikeudet, edellyttävät osakkeiden myyntiä välittömästi; tai
b)
johtuen kyseisen kaupankäynnin ominaispiirteistä, kun on kyse liiketoimista, jotka tehdään osana työntekijöiden omistus- tai säästöjärjestelmää taikka johtoaseman edellytyksenä olevien osakkeiden tai osakkeensaantioikeuksien hankintaa tai näihin liittyen, tai liiketoimista, joissa edunsaajan osuus kyseisessä arvopaperissa ei muutu.
13. Siirretään komissiolle valta antaa 35 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään olosuhteet, joissa liikkeeseenlaskija voi sallia kaupankäynnin suljetun ajanjakson aikana 12 kohdassa tarkoitetulla tavalla, mukaan lukien olosuhteet, jotka katsottaisiin poikkeuksellisiksi, sekä ne liiketoimityypit, jotka oikeuttaisivat kaupankäyntilupaan.
14. Siirretään komissiolle valta antaa 35 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täsmennetään ne liiketoimityypit, jotka johtaisivat 1 kohdassa tarkoitettuun velvollisuuteen.
15. Arvopaperimarkkinaviranomainen laatii 1 kohdan yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi, jotka koskevat 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen ilmoittamisen ja julkistamisen muotoa ja mallia.
Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2015.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.
20 artikla
Sijoitussuositukset ja tilastot
1. Henkilöiden, jotka tuottavat tai levittävät sijoitussuosituksia tai muuta tietoa, jolla suositellaan tai ehdotetaan investointistrategiaa, on pyrittävä kohtuudella varmistamaan, että tieto esitetään puolueettomasti, ja ilmoitettava niitä rahoitusvälineitä, joihin kyseinen tieto liittyy, koskevat etunsa ja eturistiriidat.
2. Julkisten laitosten, jotka levittävät sellaisia tilastoja tai ennusteita, joilla voi olla huomattava vaikutus rahoitusmarkkinoihin, on levitettävä niitä puolueettomasti ja avoimesti.
3. Tämän artiklan johdonmukaisen yhdenmukaistamisen varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomainen laatii luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joilla määritetään tekniset järjestelyt, joiden mukaisesti 1 kohdassa tarkoitetut henkilöryhmät voivat esittää puolueettomasti sijoitussuosituksia tai muuta sijoitusstrategioiden suosittamiseen tai ehdottamiseen liittyviä tietoja ja ilmaista erityiset edut tai eturistiriidat.
ESMA toimittaa nämä teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2015.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10-14 artiklan mukaisesti.
Edellä 3 kohdassa tarkoitetuissa teknisissä sääntelystandardeissa vahvistettuja teknisiä järjestelyjä ei sovelleta toimittajiin, joihin sovelletaan jäsenvaltiossa vastaavaa asianmukaista sääntelyä, vastaava asianmukainen itsesääntely mukaan luettuna, edellyttäen, että sääntelyn vaikutukset ovat samat kuin kyseisillä teknisillä järjestelyillä. Jäsenvaltion on ilmoitettava vastaavan asianmukaisen sääntelyn teksti komissiolle.
21 artikla
Tietojen ilmaiseminen tai levittäminen tiedotusvälineissä
Sovellettaessa 10 artiklaa, 12 artiklan 1 kohdan c alakohtaa ja 20 artiklaa, jos tietoja ilmaistaan tai levitetään ja jos suosituksia annetaan tai levitetään journalistisiin tarkoituksiin tai tiedotusvälineissä tapahtuvan muunlaisen ilmaisun tarkoituksiin, tällaista tiedon ilmaisemista tai levittämistä arvioitaessa on otettava huomioon lehdistönvapautta ja ilmaisunvapautta muissa tiedotusvälineissä koskevat säännöt samoin kuin toimittajan ammattia koskevat säännöt, paitsi jos
a)
kyseiset henkilöt tai heidän lähipiiriinsä kuuluvat henkilöt saavat suoraan tai välillisesti hyötyä tai voittoa kyseisten tietojen ilmaisemisesta tai levittämisestä; tai
b)
kyseisten tietojen ilmaisemisella tai levittämisellä pyritään johtamaan markkinoita harhaan rahoitusvälineiden tarjonnan, kysynnän tai hinnan suhteen.
4 LUKU
ARVOPAPERIMARKKINAVIRANOMAINEN JA TOIMIVALTAISET VIRANOMAISET
22 artikla
Toimivaltaiset viranomaiset
Rajoittamatta oikeusviranomaisten toimivaltaa kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi toimivaltainen hallintoviranomainen tämän asetuksen soveltamista varten. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tämä komissiolle, arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja muiden jäsenvaltioiden muille toimivaltaisille viranomaisille. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan sen alueella kaikkiin sen alueella toteutettuihin toimiin ja niihin ulkomailla toteutettuihin toimiin, jotka liittyvät välineisiin, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, joiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi tällaisilla markkinoilla on pyydetty, jotka on huutokaupattu huutokauppapaikassa tai joilla käydään kauppaa sen alueella toimivassa monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä tai organisoidussa kaupankäyntijärjestelmässä tai joiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä on pyydetty.
23 artikla
Toimivaltaisten viranomaisten valtuudet
1. Toimivaltaisten viranomaisten on hoidettava tehtävänsä ja käytettävä valtuuksiaan jollakin seuraavista tavoista:
a)
suoraan;
b)
yhdessä muiden viranomaisten kanssa tai markkinoilla toimivien yritysten kanssa;
c)
omalla vastuullaan siirtämällä valtuudet tällaisille viranomaisille tai markkinoilla toimiville yrityksille;
d)
saattamalla asia toimivaltaisten oikeusviranomaisten käsiteltäväksi.
2. Voidakseen hoitaa tämän asetuksen mukaiset tehtävänsä toimivaltaisilla viranomaisilla on kansallisen lainsäädännön mukaisesti oltava vähintään seuraavat valvonta- ja tutkintavaltuudet:
a)
saada tutustua mihin tahansa asiakirjaan ja tietoon sen muodosta riippumatta ja saada tai ottaa jäljennös siitä;
b)
vaatia tai pyytää tietoja kaikilta henkilöiltä, myös niiltä, jotka osallistuvat toimeksiantojen lähettämiseen tai asianomaisten liiketoimien toteuttamiseen, sekä heidän päämiehiltään, ja tarvittaessa kutsua tällainen henkilö kuultavaksi tietojen saamiseksi;
c)
hyödykejohdannaisten osalta pyytää vakiomuotoisia tietoja niihin liittyvillä spot-markkinoilla toimivilta markkinaosapuolilta, saada raportteja liiketoimista ja päästä suoraan kaupankävijöiden järjestelmiin;
d)
suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuksia ja tutkimuksia muissa kuin luonnollisten henkilöiden yksityisasunnoissa;
e)
ellei toisesta alakohdasta muuta johdu, päästä luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden tiloihin asiakirjojen ja missä tahansa muodossa olevien tietojen takavarikoimiseksi, jos voidaan perustellusti epäillä, että tarkastuksen tai tutkinnan aiheeseen liittyvillä asiakirjoilla tai tiedoilla voi olla merkitystä todistettaessa sisäpiirikauppoja tai markkinoiden manipulointia, joilla rikotaan tätä asetusta;
f)
saattaa asioita rikostutkinnan kohteeksi;
g)
pyytää sijoituspalveluyritysten, luottolaitosten tai rahoituslaitosten hallussa olevia tallenteita puhelinkeskusteluista tai sähköisestä viestinnästä tai tietoliikennetietoja;
h)
vaatia kansallisen lainsäädännön sallimissa puitteissa televiestintäoperaattorin hallussa olevia tietoliikennetietoja, jos voidaan perustellusti epäillä 14 artiklan a tai b alakohdan tai 15 artiklan rikkomista ja jos näillä tiedoilla saattaa olla merkitystä tutkittaessa tällaista rikkomista;
i)
vaatia omaisuuden jäädyttämistä tai takavarikoimista taikka molempia;
j)
keskeyttää kaupankäynti kyseisillä rahoitusvälineillä;
k)
vaatia sellaisen käytännön tilapäistä lopettamista, jonka toimivaltainen viranomainen katsoo olevan ristiriidassa tämän asetuksen kanssa;
l)
asettaa väliaikainen ammattitoimintakielto; ja
m)
toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yleisölle on tiedotettu asianmukaisesti, muun muassa oikaisemalla ilmaistu väärä tai harhaanjohtava tieto esimerkiksi vaatimalla liikkeeseenlaskijaa tai toista henkilöä, joka on julkaissut tai levittänyt vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, julkaisemaan oikaisu.
Jos kansallisen lainsäädännön mukaisesti ensimmäisen alakohdan e alakohdassa tarkoitettua luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden tiloihin pääsyä varten tarvitaan kyseisen jäsenvaltion oikeusviranomaisten ennakolta antama lupa, kyseisessä alakohdassa tarkoitettuja valtuuksia saadaan käyttää vasta sen jälkeen, kun tällainen ennakkolupa on saatu.
3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että on toteutettu asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että toimivaltaisilla viranomaisilla on kaikki tehtäviensä hoitamisen edellyttämät valvonta- ja tutkintavaltuudet.
Tämä asetus ei rajoita niiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten soveltamista, jotka koskevat julkisia ostotarjouksia, sulautumistoimia ja muita liiketoimia, joilla on vaikutusta sellaisten yritysten omistukseen tai määräysvaltaan, joiden sääntelystä vastaavat valvontaviranomaiset, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet direktiivin 2004/25/EY 4 artiklan mukaisesti ja jotka asettavat vaatimuksia tämän asetuksen vaatimusten lisäksi.
4. Henkilön, joka saattaa toimivaltaisen viranomaisen saataville tietoja tämän asetuksen mukaisesti, ei katsota rikkovan mitään tietojen ilmaisemista koskevaa rajoitusta, joka on asetettu sopimuksella taikka lailla, asetuksella tai hallinnollisella määräyksellä, eikä ilmoituksen tekevää henkilöä aseteta minkäänlaiseen vastuuvelvollisuuteen ilmoituksen osalta.
24 artikla
Yhteistyö arvopaperimarkkinaviranomaisen kanssa
1. Toimivaltaisten viranomaisten on tätä asetusta soveltaessaan tehtävä yhteistyötä arvopaperimarkkinaviranomaisen kanssa asetuksen (EU) N:o 1095/2010 mukaisesti.
2. Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o 1095/2010 35 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä arvopaperimarkkinaviranomaiselle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tehtäviensä suorittamiseksi.
3. Tämän artiklan yhdenmukaisten soveltamisedellytysten varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomainen laatii luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi, joissa määritetään menettelyt ja lomakkeet 2 kohdassa tarkoitettua tietojenvaihtoa varten.
Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2016.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.
25 artikla
Yhteistyövelvollisuus
1. Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä keskenään ja arvopaperimarkkinaviranomaisen kanssa, kun se on välttämätöntä tämän asetuksen soveltamiseksi, ellei sovelleta jotakin 2 kohdassa säädetyistä poikkeuksista. Toimivaltaisten viranomaisten on avustettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ja arvopaperimarkkinaviranomaista. Niiden on erityisesti vaihdettava tietoja ilman aiheetonta viivästystä ja tehtävä yhteistyötä tutkinta-, valvonta- ja täytäntöönpanotoimissa.
Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä yhteistyö- ja avunantovelvollisuutta sovelletaan myös suhteessa komissioon, kun tietojenvaihto liittyy hyödykkeisiin, jotka ovat SEUT:n liitteessä I lueteltuja maataloustuotteita.
Toimivaltaisten viranomaisten ja arvopaperimarkkinaviranomaisen on tehtävä yhteistyötä asetuksen (EU) N:o 1095/2010 ja erityisesti sen 35 artiklan mukaisesti.
Jos jäsenvaltiot ovat päättäneet 30 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti määrätä kyseisessä artiklassa tarkoitettuja rikosoikeudellisia seuraamuksia tämän asetuksen säännösten rikkomisesta, niiden on varmistettava, että on otettu käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, jotta toimivaltaisilla viranomaisilla on kaikki tarvittavat valtuudet olla yhteydessä oikeusviranomaisiin oikeudenkäyttöalueellaan saadakseen yksityiskohtaisia tietoja rikosoikeudellisista tutkimuksista ja menettelyistä, jotka on käynnistetty tämän asetuksen mahdollisista rikkomisista, ja niiden on toimitettava tiedot muille toimivaltaisille viranomaisille ja arvopaperimarkkinaviranomaiselle täyttääkseen velvollisuutensa tehdä yhteistyötä keskenään ja arvopaperimarkkinaviranomaisen kanssa tätä asetusta sovellettaessa.
2. Toimivaltainen viranomainen voi kieltäytyä toimittamasta pyydettyjä tietoja tai tekemästä yhteistyötä tutkinnassa ainoastaan seuraavissa poikkeuksellisissa olosuhteissa, eli jos:
a)
asiaankuuluvien tietojen toimittaminen voisi vaikuttaa haitallisesti pyynnön saaneen jäsenvaltion turvallisuuteen ja erityisesti terrorismin ja muiden vakavien rikosten torjuntaan;
b)
pyynnön noudattaminen vaikuttaisi todennäköisesti haitallisesti sen omaan tutkintaan, täytäntöönpanon valvontaan tai tapauksen mukaan rikostutkimukseen;
c)
samoja toimia ja samoja henkilöitä koskeva oikeudellinen menettely on jo pantu vireille pyynnön saaneen jäsenvaltion viranomaisessa; tai
d)
pyynnön saaneessa jäsenvaltiossa on jo annettu näitä henkilöitä ja näitä tekoja koskeva lainvoimainen tuomio.
3. Toimivaltaisten viranomaisten ja arvopaperimarkkinaviranomaisen on tehtävä yhteistyötä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 713/2009 (27) perustetun energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) ja jäsenvaltioiden kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa, jotta voidaan varmistaa sääntöjen koordinoitu täytäntöönpano, kun liiketoimet, kauppaa koskevat toimeksiannot tai muut toimet tai toimintatavat liittyvät yhteen tai useampaan rahoitusvälineeseen, johon sovelletaan tätä asetusta, ja myös yhteen tai useampaan tukkukaupan energiatuotteeseen, johon sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1227/2011 3, 4 ja 5 artiklaa. Toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon asetuksen (EU) N:o 1227/2011 2 artiklan määritelmien erityispiirteet sekä asetuksen (EU) N:o 1227/2011 3, 4 ja 5 artiklan säännökset, kun ne soveltavat tämän asetuksen 7, 8 ja 12 artiklaa tukkukaupan energiatuotteisiin liittyviin rahoitusvälineisiin.
4. Toimivaltaisten viranomaisten on pyynnöstä välittömästi toimitettava 1 kohdassa tarkoitettua tarkoitusta varten tarvittavat tiedot.
5. Jos toimivaltainen viranomainen on vakuuttunut siitä, että tämän asetuksen säännösten vastaisia tekoja harjoitetaan tai on harjoitettu toisen jäsenvaltion alueella tai että teot vaikuttavat toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevalla kauppapaikalla kaupankäynnin kohteena oleviin rahoitusvälineisiin, sen on ilmoitettava tästä mahdollisimman selkeällä tavalla kyseisen toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja tukkukaupan energiatuotteiden osalta energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastolle. Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kuultava toisiaan ja arvopaperimarkkinaviranomaista ja tukkukaupan energiatuotteiden osalta energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastoa aiheellisista toimista ja ilmoitettava toisilleen merkittävistä välivaiheista. Niiden on koordinoitava toimintansa, jotta vältetään mahdolliset kaksinkertaiset ja päällekkäiset toimet sovellettaessa hallinnollisia seuraamuksia ja muita hallinnollisia toimenpiteitä tällaisissa rajat ylittävissä tapauksissa 30 ja 31 artiklan mukaisesti, ja avustettava toisiaan päätöstensä täytäntöönpanossa.
6. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi pyytää toisen jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta apua paikalla tehtäviä tarkastuksia tai tutkimuksia varten.
Pyynnön esittävä toimivaltainen viranomainen voi ilmoittaa arvopaperimarkkinaviranomaiselle kaikista ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista pyynnöistä. Jos on kyse rajat ylittävästä tutkimuksesta tai tarkastuksesta, arvopaperimarkkinaviranomainen koordinoi tutkimuksen tai tarkastuksen, jos jokin toimivaltaisista viranomaisista sitä pyytää.
Kun toimivaltainen viranomainen saa toisen jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta pyynnön, joka koskee paikalla suoritettavan tarkastuksen tai tutkimuksen tekemistä, se voi toimia jollakin seuraavista tavoista:
a)
se voi tehdä paikalla suoritettavan tarkastuksen tai tutkimuksen itse;
b)
se voi antaa pyynnön esittäneen toimivaltaisen viranomaisen osallistua paikalla suoritettavaan tarkastukseen tai tutkimukseen;
c)
se voi antaa pyynnön esittäneen toimivaltaisen viranomaisen tehdä paikalla suoritettavan tarkastuksen tai tutkimuksen itse;
d)
se voi nimetä tarkastajat tai asiantuntijat tekemään paikalla suoritettavan tarkastuksen tai tutkimuksen;
e)
se voi antaa valvontatoimiin liittyviä erityistehtäviä myös toisille toimivaltaisille viranomaisille.
Toimivaltaiset viranomaiset voivat myös tehdä yhteistyötä toisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa helpottaakseen taloudellisten seuraamusten perimistä.
7. Rajoittamatta SEUT 258 artiklan soveltamista toimivaltainen viranomainen, jonka 1, 3, 4 ja 5 kohdan mukaista tieto- tai avunantopyyntöä ei ole täytetty kohtuullisessa ajassa tai jonka tieto- tai avunantopyyntö on hylätty, voi saattaa kyseisen pyynnön hylkäyksen tai sen täyttämisen laiminlyönnin kohtuullisessa ajassa arvopaperimarkkinaviranomaisen käsiteltäväksi.
Tällaisissa tilanteissa arvopaperimarkkinaviranomainen voi toimia asetuksen (EU) N:o 1095/2010 19 artiklan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta arvopaperimarkkinaviranomaisen mahdollisuutta toimia asetuksen (EU) N:o 1095/2010 17 artiklan mukaisesti.
8. Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä ja vaihdettava tietoja spot-markkinoista vastaavien kansallisten ja kolmansien maiden sääntelyviranomaisten kanssa, jos niillä on perusteltu syy epäillä, että tämän asetuksen vastaiseksi sisäpiirikaupaksi, sisäpiiritiedon laittomaksi ilmaisemiseksi tai markkinoiden manipuloinniksi luokiteltavia tekoja harjoitetaan tai on harjoitettu. Tällaisen yhteistyön ansiosta saadaan koottu yleiskuva kyseisistä rahoitus- ja spot-markkinoista ja voidaan havaita eri markkinoilla ja eri maissa harjoitettu markkinoiden väärinkäyttö ja määrätä siitä seuraamuksia.
Päästöoikeuksien osalta ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun yhteistyön ja tietojenvaihdon takaavat myös seuraavat tahot:
a)
huutokauppatarkkailija asetuksen (EU) N:o 1031/2010 mukaisesti järjestettyjen päästöoikeuksien tai muiden niihin perustuvien huutokauppatuotteiden huutokauppojen osalta; ja
b)
toimivaltaiset viranomaiset, rekisterien valvojat, mukaan lukien keskusvalvoja, ja muut julkiset elimet, joiden tehtävänä on valvoa direktiivin 2003/87/EY noudattamista.
Arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtävänä on helpottaa ja koordinoida yhteistyötä ja tietojenvaihtoa toisten jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja sääntelyviranomaisten välillä. Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyösopimuksia spot-markkinoista vastaavien kolmansien maiden sääntelyviranomaisten kanssa 26 artiklan mukaisesti aina kun mahdollista.
9. Tämän artiklan yhdenmukaisten soveltamisedellytysten varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomainen laatii luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi, joissa määritetään menettelyt ja lomakkeet tässä artiklassa tarkoitettua tietojenvaihtoa ja avunantoa varten.
Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2016.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.
26 artikla
Yhteistyö kolmansien maiden kanssa
1. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tarvittaessa sovittava kolmansien maiden valvontaviranomaisten kanssa yhteistyöjärjestelyistä, jotka koskevat tietojenvaihtoa kolmansien maiden valvontaviranomaisten kanssa ja tästä asetuksesta johtuvien velvoitteiden täytäntöönpanoa kolmansissa maissa. Näiden yhteistyöjärjestelyjen on varmistettava vähintään tehokas tietojenvaihto, jonka ansiosta toimivaltaiset viranomaiset pystyvät hoitamaan tämän asetuksen mukaiset tehtävänsä.
Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja muille toimivaltaisille viranomaisille tällaisten järjestelyjen tekoa koskevista suunnitelmistaan.
2. Arvopaperimarkkinaviranomainen edistää ja koordinoi mahdollisuuksien mukaan toimivaltaisten viranomaisten ja kolmansien maiden valvontaviranomaisten välisten yhteistyöjärjestelyjen kehittämistä.
Tämän artiklan johdonmukaisen yhdenmukaistamisen varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomainen laatii luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joihin sisältyy yhteistyöjärjestelyjä koskeva malliasiakirja, jota jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on mahdollisuuksien mukaan käytettävä.
Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2015.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä toisessa alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10-14 artiklan mukaisesti.
Arvopaperimarkkinaviranomainen edistää ja koordinoi mahdollisuuksien mukaan myös toimivaltaisten viranomaisten välistä, kolmansien maiden valvontaviranomaisilta saatujen tietojen vaihtoa, jolla voi olla merkitystä 30 ja 31 artiklan mukaisten toimenpiteiden toteutuksessa.
3. Toimivaltaiset viranomaiset voivat sopia tietojenvaihtoa koskevista yhteistyöjärjestelyistä kolmansien maiden valvontaviranomaisten kanssa vain, jos luovutettavien tietojen salassapito taataan vähintään 27 artiklassa säädetyllä tavalla. Tällaisen tietojenvaihdon on palveltava näiden toimivaltaisten viranomaisten tehtävien suorittamista.
27 artikla
Salassapitovelvollisuus
1. Tämän asetuksen nojalla saatuja, vaihdettuja tai siirrettyjä luottamuksellisia tietoja koskee 2 ja 3 kohdassa säädetty salassapitovelvollisuus.
2. Kaikki toimivaltaisten viranomaisten välillä tämän asetuksen mukaisesti vaihdetut tiedot, jotka koskevat liiketoiminta- tai toimintaolosuhteita ja muita taloudellisia tai henkilökohtaisia asioita, on katsottava luottamuksellisiksi, ja niihin on sovellettava salassapitovelvollisuutta koskevia vaatimuksia, paitsi jos toimivaltainen viranomainen ilmoittaa tietoja toimittaessaan, että tällaiset tiedot saa ilmaista, tai jos niiden ilmaiseminen on tarpeen oikeudellisia menettelyjä varten.
3. Salassapitovelvollisuutta sovelletaan kaikkiin henkilöihin, jotka työskentelevät tai ovat työskennelleet toimivaltaisen viranomaisen tai sellaisten muiden viranomaisten tai markkinoilla toimivien yritysten palveluksessa, joille toimivaltainen viranomainen on siirtänyt valtuuksiaan, myös toimivaltaisen viranomaisen palkkaamiin tilintarkastajiin ja asiantuntijoihin. Salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvaa tietoa ei saa ilmaista toiselle henkilölle eikä viranomaiselle, ellei unionin tai kansallisessa oikeudessa toisin säädetä.
28 artikla
Tietosuoja
Toimivaltaisten viranomaisten on suoritettava tässä asetuksessa vahvistetut tehtävänsä, jotka koskevat henkilötietojen käsittelyä tämän asetuksen puitteissa, direktiivin 95/46/EY täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisesti. Arvopaperimarkkinaviranomainen soveltaa asetuksen (EY) N:o 45/2001 säännöksiä henkilötietojen käsittelyyn, jota se suorittaa tämän asetuksen puitteissa.
Henkilötietoja säilytetään enintään viiden vuoden ajan.
29 artikla
Henkilötietojen luovuttaminen kolmansille maille
1. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi siirtää henkilötietoja kolmanteen maahan, jos direktiivin 95/46/EY vaatimukset täyttyvät, ja ainoastaan tapauskohtaisesti. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että siirto on tarpeen tämän asetuksen soveltamiseksi ja että kyseinen kolmas maa ei siirrä tietoja toiselle kolmannelle maalle, jollei sille ole annettu nimenomaista kirjallista lupaa ja jollei se noudata jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen määrittämiä ehtoja.
2. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen saa luovuttaa toisen jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta saamansa henkilötiedot kolmannen maan valvontaviranomaiselle ainoastaan, jos se on saanut nimenomaisen suostumuksen tiedot toimittaneelta toimivaltaiselta viranomaiselta, ja tietyissä tapauksissa ainoastaan sellaisia tarkoituksia varten, jotka kyseinen toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt.
3. Yhteistyösopimuksessa määrätyssä henkilötietojen vaihdossa on noudatettava direktiivin 95/46/EY täytäntöönpanemiseksi annettuja kansallisia lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä.
5 LUKU
HALLINNOLLISET TOIMENPITEET JA SEURAAMUKSET
30 artikla
Hallinnolliset seuraamukset ja muut hallinnolliset toimenpiteet
1. Rajoittamatta rikosoikeudellisia seuraamuksia ja rajoittamatta 23 artiklan mukaisia toimivaltaisten viranomaisten valvontavaltuuksia jäsenvaltioiden on säädettävä kansallisen lainsäädännön mukaisesti, että toimivaltaisilla viranomaisilla on valtuudet toteuttaa asianmukaisia hallinnollisia seuraamuksia ja muita hallinnollisia toimenpiteitä ainakin seuraavien rikkomisten osalta:
a)
tämän asetuksen 14 ja 15 artiklan, 16 artiklan 1 ja 2 kohdan, 17 artiklan 1, 2, 4, 5 ja 8 kohdan, 18 artiklan 1-6 kohdan, 19 artiklan 1, 2, 3, 5, 6, 7 ja 11 kohdan sekä 20 artiklan 1 kohdan rikkominen; ja
b)
kieltäytyminen yhteistyöstä 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa tutkimuksessa, tarkastuksessa tai pyynnössä taikka kieltäytyminen suostumasta niihin.
Jäsenvaltiot voivat päättää, että ne eivät vahvista ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja hallinnollisia seuraamuksia koskevia sääntöjä, jos kyseisen alakohdan a tai b alakohdassa tarkoitettuihin rikkomisiin jo sovelletaan niiden kansallisen lainsäädännön nojalla rikosoikeudellisia seuraamuksia viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2016. Jos jäsenvaltiot päättävät toimia näin, niiden on annettava asianomaiset rikoslainsäädäntönsä osat yksityiskohtaisesti tiedoksi komissiolle ja arvopaperimarkkinaviranomaiselle.
Jäsenvaltioiden on annettava ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetut säännöt yksityiskohtaisesti tiedoksi komissiolle ja arvopaperimarkkinaviranomaiselle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2016. Niiden on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja arvopaperimarkkinaviranomaiselle myöhemmistä muutoksista näihin sääntöihin.
2. Jäsenvaltioiden on 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen rikkomisten osalta varmistettava kansallisen lainsäädännön mukaisesti, että toimivaltaisilla viranomaisilla on valtuudet vähintään seuraavien hallinnollisten seuraamusten määräämiseen ja seuraavien hallinnollisten toimenpiteiden toteuttamiseen:
a)
määräys, jossa rikkomisesta vastuussa olevaa henkilöä vaaditaan lopettamaan rikkominen ja olemaan toistamatta sitä;
b)
rikkomisen johdosta saatujen voittojen tai vältettyjen tappioiden luovuttaminen siltä osin kuin ne voidaan määrittää;
c)
julkinen varoitus, josta käy ilmi rikkomisesta vastuussa oleva henkilö ja rikkomisen luonne;
d)
sijoituspalveluyrityksen toimiluvan peruuttaminen tai keskeyttäminen;
e)
väliaikainen kielto, jolla kielletään sijoituspalveluyrityksen palveluksessa johtotehtävissä toimivaa henkilöä tai muuta vastuussa olevana pidettyä luonnollista henkilöä toimimasta johtotehtävissä sijoituspalveluyrityksissä;
f)
jos 14 tai 15 artiklan rikkominen toistuu, pysyvä kielto, jolla kielletään sijoituspalveluyrityksen palveluksessa johtotehtävissä toimivaa henkilöä tai muuta rikkomisesta vastuussa olevana pidettyä luonnollista henkilöä toimimasta johtotehtävissä sijoituspalveluyrityksissä;
g)
väliaikainen kielto, jolla kielletään sijoituspalveluyrityksen palveluksessa johtotehtävissä toimivaa henkilöä tai muuta rikkomisesta vastuussa olevana pidettyä luonnollista henkilöä käymästä kauppaa omaan lukuunsa;
h)
hallinnolliset taloudelliset enimmäisseuraamukset, jotka ovat vähintään kolme kertaa suuremmat kuin rikkomisen johdosta saadut voitot tai vältetyt tappiot, jos ne voidaan määrittää;
i)
kun on kyse luonnollisesta henkilöstä, hallinnolliset taloudelliset enimmäisseuraamukset, jotka ovat vähintään:
i)
14 ja 15 artiklan rikkomisista 5 000 000 euroa tai niissä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö ei ole euro, vastaava arvo kansallisena valuuttana 2 päivänä heinäkuuta 2014;
ii)
16 ja 17 artiklan rikkomisista 1 000 000 euroa tai niissä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö ei ole euro, vastaava arvo kansallisena valuuttana 2 päivänä heinäkuuta 2014; ja
iii)
18, 19 ja 20 artiklan rikkomisista 500 000 euroa tai niissä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö ei ole euro, vastaava arvo kansallisena valuuttana 2 päivänä heinäkuuta 2014; ja
j)
kun on kyse oikeushenkilöstä, hallinnolliset taloudelliset enimmäisseuraamukset, jotka ovat vähintään:
i)
14 ja 15 artiklan rikkomisista 15 000 000 euroa tai 15 prosenttia oikeushenkilön vuotuisesta kokonaisliikevaihdosta ylimmän hallintoelimen hyväksymän viimeisimmän tilinpäätöksen mukaisesti taikka niissä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö ei ole euro, vastaava arvo kansallisena valuuttana 2 päivänä heinäkuuta 2014;
ii)
16 ja 17 artiklan rikkomisista 2 500 000 euroa tai 2 prosenttia sen vuotuisesta kokonaisliikevaihdosta ylimmän hallintoelimen hyväksymän viimeisimmän tilinpäätöksen mukaisesti taikka niissä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö ei ole euro, vastaava arvo kansallisena valuuttana 2 päivänä heinäkuuta 2014; ja
iii)
18, 19 ja 20 artiklan rikkomisista 1 000 000 euroa tai niissä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö ei ole euro, vastaava arvo kansallisena valuuttana 2 päivänä heinäkuuta 2014.
Tässä kohdassa olevat viittaukset toimivaltaiseen viranomaiseen eivät estä toimivaltaista viranomaista hoitamasta tehtäviään 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla tavoilla.
Sovellettaessa ensimmäisen alakohdan j alakohdan i ja ii alakohtaa, jos oikeushenkilö on emoyritys tai tytäryhtiö, jonka on direktiivin 2013/34/EU (28) nojalla laadittava konsernitilinpäätös, merkityksellinen vuotuinen kokonaisliikevaihto on johtavan emoyrityksen ylimmän hallintoelimen hyväksymän viimeisen käytettävissä olevan konsernitilinpäätöksen mukainen vuotuinen kokonaisliikevaihto tai vastaava tulotyyppi asianomaisten tilinpäätösdirektiivien - neuvoston direktiivi 86/635/ETY (29) pankkien osalta ja neuvoston direktiivi 91/674/ETY (30) vakuutusyhtiöiden osalta - mukaisesti.
3. Jäsenvaltiot voivat säätää, että toimivaltaisilla viranomaisilla on 2 kohdassa tarkoitettujen valtuuksien lisäksi muita valtuuksia, ja ne voivat säätää suuremmista seuraamuksista kuin tuossa kohdassa säädetään.
31 artikla
Valvontavaltuuksien käyttö ja seuraamusten määrääminen
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun määritetään hallinnollisten seuraamusten muotoa ja tasoa, toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon kaikki merkitykselliset seikat, mukaan lukien tapauksen mukaan
a)
rikkomisen vakavuus ja kesto;
b)
rikkomisesta vastuussa olevan henkilön vastuun aste;
c)
rikkomisesta vastuussa olevan henkilön varallisuus, jonka osoittavat esimerkiksi oikeushenkilön kokonaisliikevaihto tai luonnollisen henkilön vuosiansiot;
d)
rikkomisesta vastuussa olevan henkilön saamien voittojen tai välttämien tappioiden suuruus, jos ne ovat määritettävissä;
e)
se, missä määrin rikkomisesta vastuussa oleva henkilö on tehnyt yhteistyötä toimivaltaisen viranomaisen kanssa, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tarpeeseen varmistaa, että kyseinen henkilö joutuu luopumaan saamistaan voitoista tai välttämistään tappioista;
f)
rikkomisesta vastuussa olevan henkilön aikaisemmat rikkomiset; ja
g)
toimenpiteet, jotka rikkomisesta vastuussa oleva henkilö on toteuttanut estääkseen rikkomisen toistumisen.
2. Käyttäessään valtuuksiaan määrätä hallinnollisia seuraamuksia ja muita hallinnollisia toimenpiteitä 30 artiklan nojalla toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että niiden valvonta- ja tutkintavaltuuksien käyttö sekä niiden määräämät hallinnolliset seuraamukset ja toteuttamat muut hallinnolliset toimenpiteet ovat tehokkaita ja asianmukaisia tämän asetuksen mukaisesti. Niiden on koordinoitava toimintansa 25 artiklan mukaisesti, jotta vältetään kaksinkertaiset ja päällekkäiset toimet niiden käyttäessä valvonta- ja tutkintavaltuuksiaan sekä määrätessä hallinnollisia seuraamuksia rajat ylittävissä tapauksissa.
32 artikla
Rikkomisesta ilmoittaminen
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset luovat tehokkaat järjestelmät, joilla mahdollistetaan ilmoittaminen toimivaltaisille viranomaisille tämän asetuksen tosiasiallisesta tai mahdollisesta rikkomisesta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin järjestelmiin on sisällyttävä vähintään
a)
erityismenettelyt rikkomista koskevien ilmoitusten vastaanottamista ja niihin liittyviä jatkotoimia varten, mukaan lukien turvallisten viestintäkanavien luominen kyseisiä ilmoituksia varten;
b)
asianmukainen suojelu ainakin kostotoimilta, syrjinnältä tai muuntyyppiseltä epäoikeudenmukaiselta kohtelulta sellaisille työsopimuksen perusteella työskenteleville henkilöille työssään, jotka ilmoittavat rikkomisista tai joita syytetään rikkomisista; ja
c)
rikkomisesta ilmoittavan henkilön ja sen luonnollisen henkilön, jonka väitetään tehneen rikkomisen, henkilötietojen suojelu menettelyn kaikissa vaiheissa, mukaan lukien suojelu heidän henkilöllisyytensä salassa pitämiseksi, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tietojen ilmaisemiseen, jota kansallisessa lainsäädännössä vaaditaan tutkinnan tai sitä seuraavien oikeudellisten menettelyjen yhteydessä.
3. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että työnantajilla, jotka harjoittavat toimintaa, jota säännellään rahoituspalveluita koskevalla sääntelyllä, on käytössään asianmukaiset sisäiset menettelyt työntekijöitään varten, jotta nämä voivat ilmoittaa tämän asetuksen rikkomisesta.
4. Jäsenvaltiot voivat säätää, että henkilöille, jotka antavat merkityksellisiä tietoja tämän asetuksen mahdollisesta rikkomisesta, myönnetään taloudellisia kannustimia kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jos kyseisillä henkilöillä ei ole jo ennestään muita oikeudellisia tai sopimukseen perustuvia velvollisuuksia ilmoittaa tällaiset tiedot, ja edellyttäen, että tiedot ovat uusia ja ne johtavat hallinnollisen tai rikosoikeudellisen seuraamuksen määräämiseen tai muun hallinnollisen toimenpiteen toteuttamiseen tämän asetuksen rikkomisen johdosta.
5. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädökset, joilla täsmennetään 1 kohdassa tarkoitetut menettelyt, mukaan lukien ilmoittamista ja ilmoitusten seurantaa koskevat järjestelyt, sekä toimenpiteet työsopimuksen perusteella työskentelevien henkilöiden suojelemiseksi ja toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 36 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
33 artikla
Tietojenvaihtoarvopaperimarkkinaviranomaisen kanssa
1. Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle vuosittain yhdistetyt tiedot kaikista 30, 31 ja 32 artiklan mukaisista toimivaltaisen viranomaisen määräämistä hallinnollisista seuraamuksista ja muista hallinnollisista toimenpiteistä. Arvopaperimarkkinaviranomainen julkaisee nämä tiedot vuosikertomuksessa. Toimivaltaisten viranomaisten on myös toimitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle vuosittain anonymisoidut ja yhdistetyt tiedot kaikista mainittujen artiklojen mukaisesti toteutetuista hallinnollisista tutkimuksista.
2. Jos jäsenvaltiot ovat 30 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti määränneet rikosoikeudellisia seuraamuksia kyseisessä artiklassa tarkoitettujen rikkomisten johdosta, niiden toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle vuosittain anonymisoidut ja yhdistetyt tiedot kaikista rikosoikeudellisista tutkimuksista ja rikosoikeudellisista seuraamuksista, jotka oikeusviranomaiset ovat määränneet 30, 31 ja 32 artiklan mukaisesti. Arvopaperimarkkinaviranomainen julkaisee määrättyjä rikosoikeudellisia seuraamuksia koskevat tiedot vuosikertomuksessa.
3. Jos toimivaltainen viranomainen on julkistanut yleisölle hallinnollisia tai rikosoikeudellisia seuraamuksia tai muita hallinnollisia toimenpiteitä, sen on samanaikaisesti ilmoitettava niistä arvopaperimarkkinaviranomaiselle.
4. Jos julkistettu hallinnollinen tai rikosoikeudellinen seuraamus tai muu hallinnollinen toimenpide koskee direktiivin 2014/65/EU mukaisesti toimiluvan saanutta sijoituspalveluyritystä, arvopaperimarkkinaviranomainen lisää maininnan tästä julkistetusta seuraamuksesta tai toimenpiteestä mainitun direktiivin 5 artiklan 3 kohdalla perustettuun sijoituspalveluyritysten rekisteriin.
5. Tämän artiklan yhdenmukaisten soveltamisedellytysten varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomainen laatii luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi, joissa määritetään menettelyt ja lomakkeet tässä artiklassa tarkoitettua tietojenvaihtoa varten.
Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2016.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.
34 artikla
Päätösten julkaiseminen
1. Ellei kolmannesta alakohdasta muuta johdu, toimivaltaisten viranomaisten on julkaistava tämän asetuksen rikkomisesta määrättyä hallinnollista seuraamusta tai muuta hallinnollista toimenpidettä koskeva päätös verkkosivustollaan välittömästi sen jälkeen, kun päätöksestä on ilmoitettu henkilölle, jota päätös koskee. Tällaisessa julkaisemisessa on ilmoitettava vähintäänkin tiedot rikkomisen tyypistä ja luonteesta sekä sen henkilön nimi, jota päätös koskee.
Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta päätöksiin sellaisten toimenpiteiden määräämisestä, joilla on tutkinnallinen luonne.
Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että sen oikeushenkilön henkilöllisyyden, jota päätös koskee, tai luonnollisen henkilön henkilötietojen julkaiseminen olisi näiden tietojen julkaisemisen oikeasuhteisuudesta tehdyn tapauskohtaisen arvioinnin perusteella kohtuutonta, tai jos tällainen julkaiseminen vaarantaisi meneillään olevan tutkinnan tai rahoitusmarkkinoiden vakauden, sen on noudatettava jotain seuraavista vaihtoehdoista:
a)
lykättävä päätöksen julkaisemista, kunnes perustetta lykkäämiseen ei enää ole;
b)
julkaistava päätös anonyymisti kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jos asianomaiset henkilötiedot voidaan tehokkaasti suojata tällaisella julkaisemisella;
c)
pidättäydyttävä päätöksen julkaisemisesta, jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että julkaiseminen a tai b alakohdan mukaisesti on riittämätöntä sen varmistamiseksi, että
i)
rahoitusmarkkinoiden vakaus ei vaarannu; tai
ii)
kyseisten päätösten julkaiseminen on oikeassa suhteessa vähäisiksi katsottaviin toimenpiteisiin.
Jos toimivaltainen viranomainen päättää julkaista päätöksen kolmannen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun mukaisesti anonyymisti, se voi lykätä asiaankuuluvien tietojen julkaisemista kohtuullisen pituisen ajan, jos on ennakoitavissa, että anonyymin julkaisemisen perusteet lakkaavat olemasta tuon ajan kuluessa.
2. Jos päätökseen haetaan muutosta kansallisissa oikeusviranomaisissa, hallinnollisissa viranomaisissa tai muissa viranomaisissa, toimivaltaisten viranomaisten on lisäksi viipymättä julkaistava verkkosivustollaan tällaiset tiedot ja kaikki tällaisen muutoksenhaun lopputulokseen liittyvät myöhemmät tiedot. Lisäksi on julkaistava kaikki päätökset, joilla kumotaan muutoksenhaun kohteena oleva päätös.
3. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että tämän artiklan mukaisesti julkaistut päätökset pysyvät saatavilla niiden verkkosivustolla vähintään viiden vuoden ajan niiden julkaisemisen jälkeen. Julkaisemiseen sisältyvät henkilötiedot säilytetään toimivaltaisen viranomaisen verkkosivustolla niin kauan kuin on sovellettavien tietosuojasääntöjen mukaisesti tarpeellista.
6 LUKU
DELEGOIDUT SÄÄDÖKSET JA TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄDÖKSET
35 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle 2 päivästä heinäkuuta 2014 määräämättömäksi ajaksi 6 artiklan 5 ja 6 kohdassa, 12 artiklan 5 kohdassa, 17 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa ja 3 kohdassa sekä 19 artiklan 13 ja 14 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 5 ja 6 kohdassa, 12 artiklan 5 kohdassa, 17 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa ja 3 kohdassa sekä 19 artiklan 13 ja 14 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevien 6 artiklan 5 ja 6 kohdan, 12 artiklan 5 kohdan, 17 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan ja 3 kohdan tai 19 artiklan 13 ja 14 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kolmella kuukaudella.
36 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa komission päätöksellä 2001/528/EY (31) perustettu Euroopan arvopaperikomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
7 LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
37 artikla
Direktiivin 2003/6/EY ja sen täytäntöönpanosäädösten kumoaminen
Kumotaan direktiivi 2003/6/EY, komission direktiivit 2004/72/EY (32), 2003/125/EY (33) ja 2003/124/EY (34) sekä komission asetus (EY) N:o 2273/2003 (35)3 päivästä heinäkuuta 2016. Viittauksia direktiiviin 2003/6/EY pidetään viittauksina tähän asetukseen tämän asetuksen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
38 artikla
Kertomus
Komissio antaa viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2019 Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän asetuksen soveltamista koskevan kertomuksen, johon liitetään tarvittaessa sen muuttamista koskeva lainsäädäntöehdotus. Tässä kertomuksessa arvioidaan muun muassa seuraavia seikkoja:
a)
onko aiheellista ottaa käyttöön yhteiset säännöt siitä, onko kaikkien jäsenvaltioiden säädettävä sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista määrättävistä hallinnollisista seuraamuksista;
b)
onko sisäpiiritiedon määritelmä riittävä kattamaan kaikki merkitykselliset tiedot, joiden perusteella toimivaltaiset viranomaiset voivat torjua tehokkaasti markkinoiden väärinkäyttöä;
c)
ovatko edellytykset, joilla kaupankäynti on kielletty 19 artiklan 11 kohdan mukaisesti, asianmukaiset sen selvittämiseksi, olisiko kieltoa sovellettava myös joissakin muissa olosuhteissa;
d)
mahdollisuus luoda unionin tason kehys eri markkinat kattavalle tarjouskirjojen valvonnalle markkinoiden väärinkäytön osalta, mukaan lukien tällaista kehystä koskevat suositukset; ja
e)
viitearvoja koskevien säännösten soveltamisala.
Sovellettaessa ensimmäisen alakohdan a alakohtaa arvopaperimarkkinaviranomainen tekee kartoituksen hallinnollisten seuraamusten soveltamisesta ja, jos jäsenvaltiot ovat päättäneet 30 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti määrätä siinä tarkoitettuja rikosoikeudellisia seuraamuksia tämän asetuksen rikkomisesta, kyseisten rikosoikeudellisten seuraamusten soveltamisesta jäsenvaltioissa. Kartoituksessa otetaan huomioon myös 33 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti toimitetut tiedot.
39 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
1. Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
2. Sitä sovelletaan 3 päivästä heinäkuuta 2016 lukuun ottamatta 4 artiklan 4 ja 5 kohtaa, 5 artiklan 6 kohtaa, 6 artiklan 5 ja 6 kohtaa, 7 artiklan 5 kohtaa, 11 artiklan 9, 10 ja 11 kohtaa, 12 artiklan 5 kohtaa, 13 artiklan 7 ja 11 kohtaa, 16 artiklan 5 kohtaa, 17 artiklan 2 kohdan kolmatta alakohtaa, 17 artiklan 3, 10 ja 11 kohtaa, 18 artiklan 9 kohtaa, 19 artiklan 13, 14 ja 15 kohtaa, 20 artiklan 3 kohtaa, 24 artiklan 3 kohtaa, 25 artiklan 9 kohtaa, 26 artiklan 2 kohdan toista, kolmatta ja neljättä alakohtaa, 32 artiklan 5 kohtaa ja 33 artiklan 5 kohtaa, joita sovelletaan 2 päivästä heinäkuuta 2014.
3. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet 22, 23 ja 30 artiklan, 31 artiklan 1 kohdan sekä 32 ja 34 artiklan noudattamiseksi viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2016.
4. Tässä asetuksessa olevia viittauksia direktiiviin 2014/65/EU ja asetukseen (EU) N:o 600/2014 pidetään ennen 3 päivää heinäkuuta 2017 viittauksina direktiiviin 2004/39/EY direktiivin 2014/65/EU liitteessä IV olevan vastaavuustaulukon mukaisesti siltä osin kuin tämä vastaavuustaulukko sisältää direktiiviin 2004/39/EY viittaavia säännöksiä.
Jos tämän asetuksen säännöksissä viitataan organisoituihin kaupankäyntijärjestelmiin, pk-yritysten kasvumarkkinoihin, päästöoikeuksiin tai niihin perustuviin huutokauppatuotteisiin, näitä säännöksiä ei sovelleta organisoituihin kaupankäyntijärjestelmiin, pk-yritysten kasvumarkkinoihin, päästöoikeuksiin tai niihin perustuviin huutokauppatuotteisiin ennen 3 päivää heinäkuuta 2017.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 16 päivänä huhtikuuta 2014.