NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 390/2014
ze dne 14. dubna 2014,
kterým se zavádí program „Evropa pro občany“ na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 352 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii má každý občan právo podílet se na demokratickém životě Unie a orgány Unie by měly občanům a reprezentativním sdružením dávat možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie a měly by udržovat otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a občanskou společností.
(2)
Prostřednictvím sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaným „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ se Unie a členské státy snaží zajistit růst, zaměstnanost, produktivitu a sociální soudržnost pro nadcházející desetiletí.
(3)
Ačkoli být občanem Unie s pevně stanovenými právy objektivně představuje přidanou hodnotu, Unie ne vždy účinně poukazuje na souvislost mezi řešením celé řady hospodářských a sociálních problémů a svými politikami. Působivé úspěchy, pokud jde o mír a stabilitu v Evropě, dlouhodobě udržitelný růst, stabilní ceny, účinnou ochranu spotřebitelů a životního prostředí a prosazování základních práv, tudíž ne vždy vedly k silnému pocitu sounáležitosti občanů s Unií.
(4)
Je zapotřebí nejrůznějších opatření a koordinovaného úsilí prostřednictvím činností na nadnárodní úrovni a na úrovni Unie, aby se Evropa přiblížila jejím občanům a umožnilo se jim plně se podílet na budování stále semknutější Unie. Evropská občanská iniciativa je jedinečnou příležitostí, jak občanům umožnit podílet se přímo na vytváření právních předpisů EU (3).
(5)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES (4), vytyčilo akční program, jenž potvrdil potřebu prosazovat trvalý dialog s organizacemi občanské společnosti a městy či obcemi a potřebu podporovat aktivní účast občanů ve veřejném životě.
(6)
Průběžná hodnotící zpráva programu Evropa pro občany (2017-2013), spolu s veřejnou internetovou konzultací a dvěmi po sobě jdoucími konzultačními setkáními zúčastněných stran potvrdily, že je nový program „Evropa pro pro občany“ považován za důležitý jak organizacemi občanské společnosti, tak zúčastněnými jednotlivci. Bylo také potvrzeno, že by měl být stanoven tak, aby měl dopad na organizační úrovni, pokud jde o budování kapacit, i na osobní úrovni, pokud jde o zvyšování zájmu o problematiku Unie. Toto nařízení by tedy mělo zřídit program „Evropa pro občany“ na období 2014 až 2020 (dále jen „program“).
(7)
S ohledem na témata projektů, jejich začlenění do místních a regionálních souvislostí a na složení zúčastněných stran by měly existovat důležité synergie s dalšími programy Unie, zejména v oblastech vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
(8)
Program by měl pokrývat široké spektrum nejrůznějších akcí, mimo jiné setkání občanů, kontakty a debaty o otázkách občanství, akce na úrovni Unie, iniciativy určené ke zvyšování povědomí o významných okamžicích v evropských dějinách a k podpoře reflexe těchto okamžiků, iniciativy zaměřené na informování evropských občanů, zejména mladých lidí, o dějinách Unie a o fungování jejích orgánů, a rozpravy o otázkách evropské politiky s cílem oživit všechny aspekty veřejného života.
(9)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. dubna 2009 o svědomí Evropy a totalitě a v závěrech Rady ze zasedání ve dnech 9. a 10. června 2011 o povědomí o zločinech spáchaných totalitními režimy v Evropě se zdůrazňuje význam uchování vzpomínek v živé paměti jako prostředku k překonání minulostí a vytváření budoucnosti a je vyzdvižen význam úlohy Unie při zprostředkovávání, sdílení a uchovávání kolektivní paměti týkající se těchto zločinů. Je proto zapotřebí vzít v úvahu rovněž význam historických, kulturních a mezikulturních aspektů, jakož i stávající vazby mezi historickým povědomím a evropskou identitou.
(10)
Horizontální rozměr programu by měl zajistit zhodnocení a přenositelnost výsledků umožňující lepší dopad a dlouhodobou udržitelnost. Pořádané činnosti by proto měly mít vazbu na politický program Unie a občané by o nich měli být vhodným způsobem informováni.
(11)
Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému začleňování občanů a organizací občanské společnosti ze všech členských států do nadnárodních projektů a činností a jejich účasti na těchto projektech a činnostech při zohlednění mnohojazyčné povahy Unie a potřeby začlenit nedostatečně zastoupené skupiny.
(12)
Za možné účastníky programů Unie jsou považovány na jedné straně přistupující země, kandidátské a potenciální kandidátské země, jež využívají předvstupní strategie, a na straně druhé země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, a to v souladu s dohodami, jež s nimi byly uzavřeny. Podle článku rozhodnutí Rady 2001/822/ES (5) se programu mohou účastnit i zámořské země a území.
(13)
Vytvoření pevné a udržitelné demokracie a rozvoj prosperující občanské společnosti by měly být společnými cíli programu i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6). Unie nabízí zemím, kterým je evropský nástroj sousedství určen, privilegovaný vztah založený na oboustranném odhodlání prosazovat společné hodnoty a zásady.
(14)
Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení by mohly rovněž přispět k institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
(15)
Program by měl být pravidelně sledován a nezávisle hodnocen ve spolupráci s Komisí a členskými státy tak, aby bylo možné provádět úpravy nezbytné pro řádné plnění opatření.
(16)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí, a to podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) (dále „finanční nařízení“) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(17)
Přednost by měly mít granty na projekty, u nichž nebude rozhodující jejich rozsah, které však budou mít vysoký dopad, zejména ty, které přímo souvisejí s politikami Unie a jejichž cílem je podílet se na formování politického programu Unie. V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se kromě toho mělo provádění programu dále zjednodušit používáním paušálních částek, paušálním financováním a uplatňováním sazeb jednotkových nákladů.
(18)
V zájmu zajištění kontinuity finanční podpory poskytované v rámci programu by toto nařízení mělo být použitelné ode dne 1. ledna 2014. Vzhledem k naléhavosti situace by toto nařízení tudíž mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení.
(19)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost, podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu nadnárodní a vícestranné povahy programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(20)
Finanční referenční částka programu ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (9) je zahrnuta v tomto nařízení po celou dobu trvání programu, aniž jsou tím dotčeny rozpočtové pravomoci Evropského parlamentu a Rady vymezené Smlouvou o fungování Evropské unie.
(21)
Toto nařízení stanoví přechodná opatření pro sledování akcí zahájených před 31. prosincem 2013 podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci v rámci oblasti působnosti a cílů programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 zavádí program „Evropa pro občany“ (dále jen „program“).
2. V rámci celkového cíle přiblížit Unii občanům jsou obecné cíle programu tyto:
a)
přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost;
b)
podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti na úrovni Unie.
Článek 2
Konkrétní cíle programu
Program má tyto konkrétní cíle, uskutečňované prostřednictvím akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
prostřednictvím podněcování diskusí, úvah a vytváření sítí zvyšovat historické povědomí, povědomí o společných dějinách a hodnotách Unie a o cíli Unie, jímž je podpora míru, prosazování hodnot Unie a blahobyt jejích obyvatel;
b)
podporovat demokratickou angažovanost občanů a aktivní občanství na úrovni Unie, a to zvyšováním míry, v jaké občané chápou proces tvorby politik Unie, a podporou příležitostí ke společenské a mezikulturní angažovanosti a dobrovolnictví na úrovni Unie.
Článek 3
Struktura programu a podporované akce
1. Program, podporující evropské občanství v souladu s obecnými cíli uvedenými v čl. 1 odst. 2, je rozdělen do těchto dvou oddílů:
a)
„Evropské historické povědomí“;
b)
„Demokratická angažovanost a aktivní občanství“.
Tyto dva oddíly jsou doplněny horizontálními akcemi určenými k analýze, šíření a využívání výsledků projektů (akce „Zhodnocování“).
2. Za účelem dosažení svých cílů program financuje mimo jiné tyto druhy akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
činnosti zaměřené na vzájemné učení a spolupráci, jako jsou:
-
setkávání občanů, partnerství měst, sítě partnerských měst,
-
projekty prováděné v rámci nadnárodních partnerství, včetně různých kategorií zúčastněných stran uvedených v článku 6,
-
projekty zaměřené na historické povědomí s evropským rozměrem,
-
výměny založené mimo jiné na využívání informačních a komunikačních technologií nebo sociálních médií;
b)
strukturální podpora organizací, jako jsou:
-
subjekty, jež sledují cíl v obecném zájmu Unie, jak jsou vymezeny v článku 177 nařízení (EU) č. 1268/2012,
-
kontaktní místa pro program Evropa pro občany;
c)
analytické činnosti na úrovni Unie, jako jsou:
-
studie zaměřené na otázky týkající se cílů programu;
d)
činnosti zaměřené na zvyšování informovanosti a šíření informací a určené k využívání a dalšímu zhodnocení výsledků podporovaných iniciativ a k upozorňování na osvědčené postupy, jako jsou:
-
akce na úrovni Unie, včetně konferencí, vzpomínkových akcí a slavnostního předávání cen,
-
vzájemná hodnocení, jednání odborníků a semináře.
3. Iniciativy související s akcemi uvedenými v odstavci 2 jsou popsány v příloze tohoto nařízení.
Článek 4
Opatření Unie
1. Opatření Unie mohou mít podobu grantů nebo veřejných zakázek.
2. Granty Unie mohou být poskytovány formou provozních grantů nebo grantů na akce.
3. Zadávání veřejných zakázek se týká pořizování služeb, například za účelem pořádání akcí, studií a výzkumu, nástrojů pro poskytování a šíření informací, sledování a hodnocení.
Článek 5
Účast v programu
Programu se mohou účastnit tyto země:
a)
členské státy EU;
b)
přistupující, kandidátské a potenciální kandidátské země v souladu s obecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
c)
země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou.
Článek 6
Přístup k programu
Program je otevřen všem zúčastněným subjektům podporujícím evropské občanství a integraci, zejména místním a regionálním orgánům a organizacím, partnerským výborům, organizacím zabývajícím se výzkumem v oblasti evropské veřejné politiky (nezávislým skupinám odborníků), organizacím občanské společnosti (včetně sdružení přeživších) a kulturním, mládežnickým, vzdělávacím a výzkumným organizacím.
Článek 7
Spolupráce s mezinárodními organizacemi
Program může podporovat společné činnosti v oblasti své působnosti s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy a UNESCO, na základě společných příspěvků a v souladu s finančním nařízením.
Článek 8
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Za účelem provádění programu přijme Komise roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. Roční pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku finančního plánu. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a orientační harmonogram provádění. V případě grantů zahrnují roční pracovní programy také priority, základní kritéria hodnocení a nejvyšší možnou míru spolufinancování.
Článek 9
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 10
Konzultace se zúčastněnými stranami
Komise udržuje pravidelný dialog s příjemci prostředků z programu a příslušnými partnery a odborníky.
Článek 11
Soudržnost s jinými nástroji Unie
Komise zajistí soudržnost a doplňkovost programu s nástroji v jiných oblastech činnosti Unie, zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
Článek 12
Rozpočet
1. Finanční referenční částka pro provádění programu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se stanoví na 185 468 000 EUR.
2. Roční prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích finančního rámce.
3. Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení mohou rovněž přiměřeně přispět ke krytí nákladů na institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a v případě zjištění nesrovnalostí zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek, případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (11) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12), s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, jež vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto kontrol a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 14
Sdělování
Informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, poskytne Komise členským státům tak, že jim svá rozhodnutí o výběru sdělí do dvou týdnů po jejich přijetí.
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování programu z hlediska plnění jeho cílů za použití výkonnostních ukazatelů. Výsledky sledování a hodnocení se využijí při provádění programu. Sledování zahrnuje zejména vypracování zpráv uvedených v odst. 4 písm. a) a c).
V případě potřeby se ukazatele rozčlení podle pohlaví a věku.
2. Pokud jde o konkrétní cíle uvedené v článku 2, pokrok je měřen pomocí ukazatelů stanovených v příloze tohoto nařízení.
3. Komise zajistí pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu a pravidelně předkládá zprávy Evropskému parlamentu.
4. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:
a)
do 31. prosince 2017 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění programu;
b)
do 31. prosince 2018 sdělení o pokračování programu;
c)
do 1. července 2023 zprávu o následném hodnocení.
Článek 16
Přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1904/2006/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Akce zahájené podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES před 31. prosincem 2013 se i nadále až do svého dokončení řídí uvedeným rozhodnutím.
Podle článku 21 finančního nařízení mohou být rozpočtové položky odpovídající účelově vázaným příjmům ze zpětné úhrady částek, které byly vyplaceny neoprávněně podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES, poskytnuty pro účely programu.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. dubna 2014.
NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 390/2014,
annettu 14 päivänä huhtikuuta 2014,
Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta vuosina 2014-2020
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 352 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 ja 11 artiklan mukaan kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa ja unionin toimielinten olisi annettava kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuus esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla ja niiden olisi käytävä avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa.
(2)
Komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 annetulla tiedonannon ”Eurooppa 2020 - Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” avulla unioni ja jäsenvaltiot pyrkivät tulevalla vuosikymmenellä edistämään kasvua, työllisyyttä, tuottavuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
(3)
Vaikka voidaan objektiivisesti todeta, että unionin kansalaisuus vakiintuneine oikeuksineen tuo lisäarvoa, unioni ei aina tuo kovin tehokkaasti esille sitä, että monien taloudellisten ja yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisemisen ja unionin politiikkojen välillä on yhteys. Tästä johtuu, että huomattavat saavutukset, kuten rauha ja vakaus Euroopassa, pitkän aikavälin kestävä kasvu, vakaat hinnat, tehokas kuluttajien ja ympäristön suojelu ja perusoikeuksien edistäminen, eivät aina ole nostattaneet kansalaisissa vahvaa tunnetta unioniin kuulumisesta.
(4)
Jotta kansalaiset tuntisivat, että EU-asiat kuuluvat heille ja jotta he voisivat osallistua täysimittaisesti yhä tiiviimmän unionin rakentamiseen, tarvitaan erilaisia ylikansallisia ja unionin tasoisia toimia ja yhteensovitettuja ponnisteluja. Eurooppalainen kansalaisaloite on ainutlaatuinen tilaisuus kansalaisille osallistua suoraan EU:n lainsäädännön kehittämiseen (3).
(5)
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1904/2006/EY (4) perustettiin toimintaohjelma, joka vahvisti tarpeen pitää yllä vuoropuhelua kansalaisjärjestöjen ja kuntien kanssa sekä tukea kansalaisten aktiivista osallistumista.
(6)
Välivaiheen arviointikertomus Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta vuosina 2007-2013 sekä julkinen kuuleminen verkossa ja kaksi peräkkäistä sidosryhmien kuulemiskokousta vahvistivat, että sekä kansalaisjärjestöt että yksittäiset osallistujat pitävät uutta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa tärkeänä. Pidettiin myös tärkeänä, että se olisi perustettava, jotta organisaatioiden tasolla voidaan vaikuttaa valmiuksien kehittämiseen ja henkilökohtaisella tasolla kiinnostuksen kasvattamiseen unioniin liittyvistä asioista. Tällä asetuksella olisi sen vuoksi perustettava Kansalaisten Eurooppa -ohjelma vuonna 2014 alkavaksi ja vuonna 2020 päättyväksi kaudeksi, jäljempänä ’ohjelma’.
(7)
Hankkeiden aihepiirien liittämisellä paikalliseen ja alueelliseen yhteyteen ja sidosryhmien koostumuksella saataneen aikaan merkittäviä synergiaetuja muiden unionin ohjelmien kanssa muun muassa yleissivistävän koulutuksen, ammatillisen koulutuksen, nuorison, urheilun, kulttuurin ja audiovisuaalialan, perusoikeuksien ja -vapauksien, sosiaalisen osallisuuden, sukupuolten tasa-arvon, syrjinnän torjumisen, tutkimuksen ja innovoinnin, tietoyhteiskunnan sekä unionin laajentumisen ja ulkoisen toiminnan alalla.
(8)
Kaikentyyppisen yhteisöllisen toiminnan elvyttämiseksi ohjelman olisi katettava useita erilaisia toimia ja käsitettävä muun muassa kansalaisten tapaamisia, yhteydenpitoa ja keskusteluja kansalaisuuteen liittyvistä asioista, unionin tason tapahtumia, aloitteita Euroopan historiaa muovanneiden tapahtumien tiedostamisen ja pohtimisen edistämiseksi, aloitteita Euroopan kansalaisten, erityisesti nuorten, tietoisuuden kasvattamiseksi unionin historiasta ja sen toimielinten toiminnasta sekä keskusteluja Euroopan poliittisista kysymyksistä.
(9)
Euroopan parlamentin 2 päivänä huhtikuuta 2009 antamassa päätöslauselmassa eurooppalaisesta omastatunnosta ja totalitarismista sekä 9 ja 10 päivänä kesäkuuta 2011 kokoontuneen neuvoston päätelmissä totalitaaristen järjestelmien Euroopassa tekemien rikosten muistamisesta tähdennetään, että on tärkeää säilyttää elävinä menneisyyden muistot, sillä se on keino päästä eteenpäin menneisyydestä ja rakentaa tulevaisuutta, ja painotetaan sitä, että unionilla on arvokas tehtävä näiden rikosten kollektiivisen muiston helpottamisessa, jakamisessa ja edistämisessä. Tämän vuoksi olisi otettava huomioon myös historiallisten, kulttuurillisten ja kulttuurienvälisten seikkojen sekä muistamisen ja eurooppalaisen identiteetin välisten yhteyksien merkitys.
(10)
Ohjelman horisontaalisen ulottuvuuden avulla olisi taattava tulosten hyödyntäminen ja siirrettävyys suuremman vaikutuksen ja pitkän aikavälin jatkuvuuden saavuttamiseksi. Käynnistetyillä toiminnoilla olisi tätä varten oltava selkeä yhteys unionin poliittiseen ohjelmaan, ja niistä olisi viestittävä tarkoituksenmukaisesti.
(11)
Unionin monikielisen luonteen takia ja jotta aliedustetut ryhmät saataisiin mukaan olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että kaikkien jäsenvaltioiden kansalaiset ja kansalaisjärjestöt ovat tasapainoisesti mukana ylikansallisissa hankkeissa ja toimissa.
(12)
Liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, ja ETA-sopimukseen osallistuvat EFTA-maat ovat potentiaalisia unionin ohjelmiin osallistujia niiden kanssa tehtyjen sopimusten ehtojen mukaisesti. Myös merentakaiset maat ja alueet voivat osallistua ohjelmaan neuvoston päätöksen 2001/822/EY (5) mukaisesti.
(13)
Syvän ja kestävän demokratian luomisen ja kukoistavan kansalaisyhteiskunnan kehittämisen olisi oltava sekä Kansalaisten Eurooppa -ohjelman että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 232/2014 (6) yhteisiä tavoitteita. Unioni tarjoaa Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineen piiriin kuuluville maille erityissuhteen, jossa kumpikin osapuoli sitoutuu yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin.
(14)
Tämän asetuksen nojalla viestintätoimiin osoitetuilla resursseilla voidaan lisäksi edistää toimielinten viestintää Euroopan unionin poliittisista painopisteistä, mikäli ne liittyvät tämän asetuksen yleistavoitteisiin.
(15)
Ohjelmaa olisi seurattava säännöllisesti ja arvioitava riippumattomasti komission ja jäsenvaltioiden välisenä yhteistyönä, jotta siihen voidaan tehdä toimenpiteiden asianmukaisen täytäntöönpanon kannalta välttämättömät tarkistukset.
(16)
Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (7) (jäljempänä ’varainhoitoasetus’) ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (8) mukaisesti.
(17)
Etusijalle olisi asetettava avustukset hankkeille, joiden vaikutukset ovat hankkeen koosta riippumatta huomattavat, eritoten hankkeille, jotka liittyvät suoraan unionin politiikkoihin ja joilla osallistutaan unionin poliittisen ohjelman laatimiseen. Moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen ohjelman täytäntöönpanoa olisi yksinkertaistettava edelleen käyttämällä kertakorvauksia, kiinteämääräistä rahoitusta ja yksikkökustannuksia.
(18)
Ohjelmasta katettavan rahoitustuen jatkuvuuden turvaamiseksi tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014. Asian kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu.
(19)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat unionin, sen historian ja sen monimuotoisuuden ymmärtämisen lisääminen kansalaisten keskuudessa, Euroopan kansalaisuuden edistäminen sekä kansalaisvaikuttamisen ja demokraattisen osallistumisen edellytysten parantaminen, vaan ne voidaan ohjelman ylikansallisen ja monenvälisen luonteen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.
(20)
Tähän asetukseen sisältyy talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (9) 18 kohdan mukainen rahoitusohje ohjelman koko keston ajaksi, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston budjettivaltaan, sellaisena kuin se on määriteltynä Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa.
(21)
Tässä asetuksessa olisi säädettävä päätöksen N:o 1904/2006/EY nojalla ennen 31 päivää joulukuuta 2013 aloitettujen toimien seurantaa koskevista siirtymäkauden toimenpiteistä.
(22)
Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa tämän ohjelman soveltamisalan ja tavoitteiden osalta. Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (10) mukaisesti,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tällä asetuksella perustetaan Kansalaisten Eurooppa -ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, 1 päivänä tammikuuta 2014 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.
2. Perimmäisen päämäärän ollessa unionin tuominen lähemmäs kansalaisiaan tämän ohjelman yleiset tavoitteet ovat seuraavat:
a)
unionin, sen historian ja monimuotoisuuden ymmärtämisen lisääminen kansalaisten keskuudessa;
b)
Euroopan kansalaisuuden edistäminen ja kansalaisvaikuttamisen ja demokraattisen osallistumisen edellytysten parantaminen unionin tasolla.
2 artikla
Ohjelman erityistavoitteet
Ohjelmalla on seuraavat erityistavoitteet, jotka toteutetaan ylikansallisilla toimilla tai toimilla, joilla on eurooppalainen ulottuvuus:
a)
tietoisuuden lisääminen unionin muistiperinnöstä, yhteisestä historiasta ja yhteisistä arvoista sekä unionin päämäärästä edistää rauhaa, omia arvojaan ja kansojensa hyvinvointia kannustamalla keskustelua, pohdintaa ja verkostojen kehittämistä;
b)
demokraattiseen toimintaan osallistumisen ja kansalaisvaikuttamisen kannustaminen unionin tasolla parantamalla kansalaisten ymmärrystä unionin politiikan laadintaprosessista ja lisäämällä mahdollisuuksia osallistua kansalaisyhteiskuntaan, kulttuurien väliseen ja vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla.
3 artikla
Ohjelman rakenne ja tuetut toimet
1. Ohjelmalla edistetään Euroopan kansalaisuutta 1 artiklan 2 kohdassa esitettyjen yleistavoitteiden mukaisesti, ja se jakautuu seuraaviin kahteen lohkoon:
a)
”Eurooppalainen muistiperintö”;
b)
”Demokraattiseen toimintaan osallistuminen ja kansalaisvaikuttaminen”.
Näitä kahta lohkoa täydentävät horisontaaliset toimet, joissa analysoidaan, levitetään ja hyödynnetään hankkeen tuloksia (”Hyödyntämistoimet”).
2. Tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelmasta rahoitetaan muun muassa seuraavanlaisia toimia, jotka toteutetaan ylikansallisesti tai eurooppalaisin ulottuvuuksin:
a)
Keskinäiseen oppimiseen ja yhteistyöhön liittyvät toimet, kuten:
-
kansalaisten tapaamiset, ystävyyskaupunkitoiminta, ystävyyskaupunkien verkostot;
-
ylikansallisten kumppanuuksien toteuttamat hankkeet, 6 artiklassa luetellut erityyppiset sidosryhmät mukaan luettuina;
-
muistiperintöön liittyvät hankkeet, joilla on selkeä eurooppalainen ulottuvuus;
-
muun muassa tieto- ja viestintätekniikan ja/tai sosiaalisen median käyttöön perustuva kanssakäyminen.
b)
Rakenteellinen tuki sellaisille järjestöille kuin:
-
unionin yleisen edun mukaista tavoitetta edistävät elimet, sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen (EU) N:o 1268/2012 177 artiklassa;
-
Euroopan kansalaisuuden yhteyspisteet.
c)
Unionin tason analyyttiset toimet, kuten:
-
ohjelman tavoitteisiin liittyviä kysymyksiä koskevat tutkimukset.
d)
Tietoisuuden lisäämiseen ja tiedonlevitykseen liittyvät toimet tuettujen aloitteiden tulosten käyttämiseksi ja edelleen hyödyntämiseksi sekä hyvien käytäntöjen esiin tuomiseksi:
-
unionin tason tapahtumat, esimerkiksi konferenssit, muistojuhlat ja palkintoseremoniat;
-
vertaisarvioinnit, asiantuntijakokoukset ja seminaarit.
3. Edellä 2 kohdassa lueteltuihin toimiin liittyviä aloitteita on kuvattu tämän asetuksen liitteessä.
4 artikla
Unionin toimenpiteet
1. Unionin toimenpiteet voivat olla avustuksia tai julkisia hankintasopimuksia.
2. Unionin avustusta voidaan myöntää toiminta-avustuksina tai toimikohtaisina avustuksina.
3. Julkisia hankintoja koskevat sopimukset kattavat palvelujen ostot, kuten tapahtumien järjestämisen, selvitys- ja tutkimustoiminnan, tiedotuksen ja tiedonlevityksen välineet, seurannan ja arvioinnin.
5 artikla
Ohjelmaan osallistuminen
Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat:
a)
jäsenvaltiot;
b)
liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat kunkin maan osalta puitesopimuksissa, assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen unionin ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden sekä yleisten ehtojen ja edellytysten mukaisesti;
c)
ETA-sopimuksen osapuolina olevat EFTA-maat kyseisen sopimuksen mukaisesti.
6 artikla
Ohjelmaan pääsy
Ohjelmaan voivat osallistua kaikki Euroopan kansalaisuutta ja yhdentymistä edistävät sidosryhmät, erityisesti paikalliset ja alueelliset viranomaiset ja järjestöt, ystävyyskaupunkikomiteat, EU-politiikan tutkimusorganisaatiot (ajatushautomot), kansalaisyhteiskunnan järjestöt (mukaan lukien vainoista selviytyneiden yhdistykset) sekä kulttuuri-, nuoriso-, koulutus- ja tutkimusjärjestöt.
7 artikla
Yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa
Ohjelmalla voidaan tukea sen alaan kuuluvia yhteisiä toimia, joita toteutetaan yhteisrahoituksen pohjalta ja varainhoitoasetuksen mukaisesti yhdessä kansainvälisten järjestöjen kuten Euroopan neuvoston ja Unescon kanssa.
8 artikla
Ohjelman täytäntöönpano
1. Komissio noudattaa varainhoitoasetusta ohjelman täytäntöönpanossa.
2. Ohjelman täytäntöön panemiseksi komissio hyväksyy vuotuiset toimintaohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Vuotuisissa toimintaohjelmissa vahvistetaan tavoitteet, odotetut tulokset, toteutustapa ja rahoitussuunnitelman kokonaismäärä. Niihin sisältyy myös kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kunkin toimen rahoitukseen varatusta määrästä sekä alustava toteutusaikataulu. Vuotuisissa toimintaohjelmissa on mainittava avustusten osalta painopisteet, keskeiset arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäismäärä.
9 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
10 artikla
Sidosryhmien kuuleminen
Komissio käy säännöllistä vuoropuhelua ohjelman edunsaajien ja asiaankuuluvien kumppanien ja asiantuntijoiden kanssa.
11 artikla
Johdonmukaisuus unionin muiden välineiden kanssa
Komissio varmistaa, että ohjelma on johdonmukainen unionin muiden toiminta-alojen välineiden kanssa ja täydentää niitä. Näitä aloja ovat erityisesti yleissivistävä koulutus, ammatillinen koulutus sekä nuoriso, urheilu, kulttuuri ja audiovisuaalinen ala, perusoikeudet ja -vapaudet, sosiaalinen osallisuus, sukupuolten tasa-arvo, syrjinnän torjuminen, tutkimus ja innovointi, tietoyhteiskunta sekä unionin laajentuminen ja ulkoinen toiminta.
12 artikla
Talousarvio
1. Ohjelman toteuttamista 1 päivänä tammikuuta 2014 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyvänä kautena koskevaksi rahoitusohjeeksi vahvistetaan 185 468 000 euroa.
2. Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen rajoissa.
3. Tämän asetuksen nojalla viestintätoimiin osoitetuilla resursseilla voidaan suhteellisella osuudella kattaa myös toimielinten tiedotustoimintaa, joka koskee unionin poliittisia painopisteitä, mikäli ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin.
13 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.
2. Komissiolla tai sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien tämän ohjelman mukaisesti unionin rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettaviin tarkastuksiin perustuvia tilintarkastuksia.
3. Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1073/1999 (11) ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (12) olevien säännösten ja niissä säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia tutkimuksia, myös paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka ohjelmasta rahoitettuun sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
4. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, sopimuksissa, avustussopimuksissa ja avustuspäätöksissä on oltava määräykset, joilla nimenomaisesti annetaan komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tilintarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.
14 artikla
Tiedottaminen
Komissio antaa jäsenvaltioille tietoja unionin rahoitusta saaneista hankkeista toimittamalla niille valintaa koskevat päätökset kahden viikon kuluessa niiden hyväksymisestä.
15 artikla
Seuranta ja arviointi
1. Komissio huolehtii siitä, että ohjelman täytäntöönpanoa seurataan säännöllisesti suhteessa ohjelman tavoitteisiin käyttämällä tulosindikaattoreita. Seuranta- ja arviointiprosessin tuloksia on käytettävä ohjelman täytäntöönpanossa. Seurantaan kuuluu erityisesti 4 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujen kertomusten laadinta.
Indikaattorit on tarvittaessa eriteltävä sukupuolen ja iän perusteella.
2. Edistymistä 2 artiklassa tarkoitetuissa erityistavoitteissa on mitattava käyttämällä tämän asetuksen liitteessä määriteltyjä indikaattoreita.
3. Komissio varmistaa ohjelman säännöllisen, ulkopuolisen ja riippumattoman arvioinnin ja raportoi säännöllisesti Euroopan parlamentille.
4. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle seuraavat:
a)
väliarviointia koskeva kertomus saaduista tuloksista sekä ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017;
b)
tiedonanto ohjelman jatkamisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018;
c)
jälkiarviointia koskeva kertomus viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2023.
16 artikla
Siirtymäsäännös
Kumotaan päätös N:o 1904/2006/EY 1 päivästä tammikuuta 2014.
Ennen 31 päivää joulukuuta 2013 aloitettuja toimia, jotka perustuvat päätökseen N:o 1904/2006/EY, hallinnoidaan niiden päättymiseen asti kyseisen päätöksen mukaisesti.
Varainhoitoasetuksen 21 artiklan mukaisesti määrärahat, jotka vastaavat päätöksen N:o 1904/2006/EY mukaan aiheettomasti maksettujen määrien palauttamisesta saatuja käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, voidaan asettaa ohjelman käyttöön.
17 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 14 päivänä huhtikuuta 2014.