NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 984/2013
ze dne 14. října 2013,
kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách a kterým se doplňuje nařízení (ES) č. 715/2009
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (1), a zejména na čl. 6 odst. 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 715/2009 stanoví nediskriminační pravidla pro podmínky přístupu k plynárenským přepravním soustavám, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu se zemním plynem.
(2)
Duplikace plynárenských přepravních soustav není ve většině případů hospodárná ani účinná. Hospodářská soutěž na trzích se zemním plynem tudíž vyžaduje, aby k plynárenské infrastruktuře měli všichni uživatelé soustavy transparentní a nediskriminační přístup. V mnoha částech Unie je však nerovný a netransparentní přístup k přepravní kapacitě i nadále hlavní překážkou nastolení efektivní hospodářské soutěže na velkoobchodním trhu. Kromě toho skutečnost, že vnitrostátní předpisy se v jednotlivých členských státech liší, brání vytvoření dobře fungujícího vnitřního trhu se zemním plynem.
(3)
Neefektivní využívání vysokotlakých plynovodů Unie a omezený přístup k nim vedly k vytvoření neoptimálních tržních podmínek. Aby se více rozvinula přeshraniční hospodářská soutěž a integrace trhu pokročila, musí být pro vysokotlaké plynárenské soustavy Unie zaveden transparentnější, účinnější a nediskriminační systém přidělování omezených přepravních kapacit. Zúčastněné strany vytvoření těchto pravidel jednotně podporují.
(4)
K dosažení účinné hospodářské soutěže mezi dodavateli uvnitř Unie a mimo ni je nezbytné, aby mohli pružně využívat stávajících přepravních soustav k přepravě zemního plynu v souladu s cenovými signály. Volný tok zemního plynu v rámci Unie umožní pouze dobře fungující síť propojených přepravních soustav, která zajistí rovné podmínky přístupu pro všechny. To přiláká více dodavatelů, neboť se zvětší likvidita v obchodovacích střediscích a přispěje k vytvoření mechanismů účinného stanovování cen, a tudíž ke spravedlivým cenám zemního plynu, jež jsou založeny na principu nabídky a poptávky.
(5)
Cílem tohoto nařízení, kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách, je zajistit nezbytnou míru harmonizace v celé Evropě. Účinné provádění tohoto nařízení se dále opírá o zavedení tarifních systémů, které jsou v souladu s mechanismy přidělování kapacity navrženými v tomto nařízení, aby toto provádění nemělo negativní dopad na příjmy a peněžní toky provozovatelů přepravních soustav.
(6)
Toto nařízení bylo přijato na základě nařízení (ES) č. 715/2009, které doplňuje a jehož je nedílnou součástí. Odkazy na nařízení (ES) č. 715/2009 v jiných právních aktech se považují také za odkazy na toto nařízení. Toto nařízení se nevztahuje na plynárenské přepravní soustavy v členských státech po dobu platnosti výjimek udělených podle článku 49 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (2). Toto nařízení se vztahuje na nevyňaté kapacity ve větších nových infrastrukturách, kterým byla udělena výjimka z ustanovení článku 32 směrnice 2009/73/ES nebo z ustanovení dřívějšího článku 18 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES (3), pokud uplatňování tohoto nařízení tuto výjimku neruší a je-li zohledněna zvláštní povaha propojovacích vedení při koordinaci.
(7)
Toto nařízení bylo vypracováno v souladu s postupem uvedeným v článku 6 nařízení (ES) č. 715/2009. Dále harmonizuje pravidla stanovená v článku 16 nařízení (ES) č. 715/2009 a doplňuje zásady mechanismů přidělování kapacity a postupů pro řízení překročení kapacity, pokud jde o provozovatele přepravní soustavy, stanovené v bodě 2.1 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009.
(8)
Tímto nařízením není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže EU a jednotlivých členských států, zejména zákaz uzavírat dohody omezující hospodářskou soutěž (článek 101 Smlouvy o fungování Evropské unie) a zneužívat dominantní postavení (článek 102 Smlouvy o fungování Evropské unie). Zavedené mechanismy přidělování kapacity by měly být navrženy tak, aby zabránily uzavření navazujícího trhu s dodávkami.
(9)
Tímto nařízením nejsou dotčeny závazky veřejné služby provozovatele přepravní soustavy v souladu s článkem 3 směrnice 2009/73/ES.
(10)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 51 směrnice 2009/73/ES.
(11)
Národní regulační orgány a provozovatelé přepravních soustav by měli zohledňovat osvědčené postupy a úsilí o harmonizaci postupů provádění tohoto nařízení. V souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (4) by agentura a národní regulační orgány měly zajistit, aby mechanismy přidělování kapacity byly v příslušných propojovacích bodech v celé Unii zavedeny co nejefektivnějším způsobem,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí kodex sítě, který stanoví standardizované mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách. Standardizovaný mechanismus přidělování kapacity zahrnuje aukční řízení pro příslušné propojovací body v rámci Unie a pro nabídku a přidělování produktů standardní přeshraniční kapacity. Toto nařízení stanoví, jak spolupracují provozovatelé sousedních přepravních soustav za účelem prodeje kapacity, s ohledem na všeobecná obchodní a technická pravidla, která se mechanismů přidělování kapacity týkají.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na propojovací body. Podle rozhodnutí příslušného národního regulačního orgánu se rovněž může vztahovat na vstupní body ze třetích zemí a výstupní body do třetích zemí. Toto nařízení se nevztahuje na výstupní body ke konečným spotřebitelům a do distribučních soustav, vstupní body z terminálů pro „zkapalněný zemní plyn (LNG)“ a výrobních zařízení a vstupně-výstupní body do/ze skladovacích zařízení.
2. Toto nařízení se vztahuje na veškerou technickou a přerušitelnou kapacitu v propojovacích bodech, jakož i na dodatečnou kapacitu ve smyslu bodu 2.2.1 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009. Toto nařízení se nevztahuje na propojovací body mezi členskými státy, pokud jednomu z těchto členských států byla udělena výjimka na základě článku 49 směrnice 2009/73/ES.
3. Ustanovení čl. 8 odst. 1 až 7, článků 11 až 18, čl. 19 odst. 2 a článků 21 až 27 se nevztahují na novou technickou kapacitu, která má být přidělena prostřednictvím otevřených postupů přidělování nové technické kapacity, jako je formalizovaný test tržní poptávky, kromě kapacity, která je poté, co byla původně prostřednictvím těchto postupů nabídnuta, i nadále na prodej.
4. Při uplatnění implicitních metod přidělování mohou vnitrostátní regulační orgány rozhodnout, že články 8 až 27 nepoužijí.
5. Aby se zabránilo uzavření navazujících trhů s dodávkami, mohou příslušné národní orgány po konzultaci s uživateli soustavy rozhodnout o přijetí přiměřených opatření k tomu, aby v propojovacích bodech v rámci členského státu předem omezily podávání nabídek na kapacitu jediným uživatelem soustavy.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice v článku 2 nařízení (ES) č. 715/2009 a článku 2 směrnice 2009/73/ES. Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„anglickou aukcí“ se rozumí aukce, ve které uživatel soustavy zadá požadovaná množství k definovaným cenovým krokům, které se oznamují postupně;
2)
„kalendářem aukcí“ se rozumí tabulka s informacemi o konkrétních aukcích, kterou zveřejňuje síť ENTSOG do ledna každého kalendářního roku k aukcím konaným v období od března do února následujícího kalendářního roku a která obsahuje časový plán všech aukcí, včetně data jejich zahájení a identifikace produktů standardní kapacity, na které se vztahují;
3)
„nabídkovým kolem“ se rozumí období, během něhož mohou uživatelé soustavy podávat, pozměňovat a stahovat nabídky;
4)
„koordinovanou kapacitou“ se rozumí produkt standardní kapacity nabízený na pevné bázi, který sestává z odpovídající vstupní a výstupní kapacity na obou stranách každého propojovacího bodu;
5)
„konkurenčními kapacitami“ se rozumí kapacity, na něž nelze přidělit dostupnou kapacitu v jedné z dotčených aukcí, aniž by byla zcela nebo částečně snížena dostupná kapacita v jiné dotčené aukci;
6)
„prvním případem neúplného prodeje kapacity“ se rozumí událost, kdy celková poptávka všech uživatelů soustavy je menší než kapacita nabízená na konci druhého nabídkového kola nebo následujícího nabídkového kola;
7)
„plynárenským dnem“ se rozumí doba od 05:00 do 05:00 UTC následujícího dne v období zimního času a od 04:00 do 04:00 UTC následujícího dne v období letního času, pokud je zaveden;
8)
„implicitní metodou přidělování“ se rozumí metoda přidělování, kdy je případně prostřednictvím aukce současně přidělena jak přepravní kapacita, tak odpovídající množství plynu;
9)
„propojovací dohodou“ se rozumí dohoda uzavřená provozovateli sousedních přepravních soustav, jejichž soustavy jsou propojeny v konkrétním propojovacím bodě, v níž jsou uvedeny podmínky, provozní postupy a ustanovení, pokud jde o dodávku plynu do propojovacího bodu a/nebo odběru plynu z propojovacího bodu, s cílem usnadnit účinnou interoperabilitu propojených přepravních soustav;
10)
„propojovacím bodem“ se rozumí fyzický nebo virtuální bod spojující sousední vstupně-výstupní systémy nebo spojující vstupně-výstupní systém s propojovacím vedením, pokud jsou tyto body předmětem rezervace ze strany uživatelů soustavy;
11)
„velkým cenovým krokem“ se rozumí pevná nebo pohyblivá částka, která je stanovena pro jednotlivé propojovací body a produkty standardní kapacity;
12)
„nadnominací“ se rozumí oprávnění uživatelů soustavy, kteří splňují minimální požadavky pro podávání nominací, požádat o přerušitelnou kapacitu kdykoli v průběhu dne podáním nominace, která zvyšuje celkovou hodnotu jejich nominací na úroveň převyšující jejich smluvní kapacitu;
13)
„vyvolávací cenou“ se rozumí přípustná minimální cena v aukci;
14)
„malým cenovým krokem“ se rozumí pevná nebo pohyblivá částka, která je stanovena pro jednotlivé propojovací body a produkty standardní kapacity a která je nižší než velký cenový krok;
15)
„produktem standardní kapacity“ se rozumí určitý objem přepravní kapacity v průběhu daného časového období v konkrétním propojovacím bodě;
16)
„aukcí s jednotnou cenou“ se rozumí aukce, v níž uživatel soustavy nabídne v jediném nabídkovém kole cenu a množství a všichni uživatelé soustavy, kteří získají kapacitu, zaplatí cenu nejnižší vítězné nabídky;
17)
„virtuálním propojovacím bodem“ se rozumí dva nebo více propojovacích bodů, které spojují dva stejné sousední vstupně-výstupní systémy sloučené za účelem poskytování jediné služby kapacity;
18)
„vnitrodenní kapacitou“ se rozumí kapacita, která je s ohledem na daný den nabízena a přidělena po ukončení aukcí kapacity v režimu na následující den.
KAPITOLA II
ZÁSADY SPOLUPRÁCE
Článek 4
Koordinace údržby
Má-li údržba plynovodu nebo části přepravní soustavy dopad na objem přepravní kapacity, kterou lze nabídnout v propojovacích bodech, provozovatel přepravní soustavy či provozovatelé přepravních soustav musí plně spolupracovat s provozovatelem sousední přepravní soustavy nebo provozovateli sousedních přepravních soustav na příslušných plánech údržby s cílem minimalizovat dopad na potenciální průtok plynu a kapacitu plynu v daném propojovacím bodě.
Článek 5
Standardní postup komunikace
1. Provozovatelé přepravních soustav koordinují zavedení standardních postupů komunikace, koordinovaných informačních systémů a kompatibilních nástrojů elektronické komunikace online, např. formáty a protokoly pro výměnu sdílených údajů, a sjednávají zásady zpracování těchto údajů.
2. Standardní postupy komunikace zahrnují zejména ty, které se týkají přístupu uživatelů soustavy k systému aukcí provozovatelů přepravních soustav nebo příslušné rezervační platformě a k přehledu poskytnutých informací o aukcích. Časový plán a obsah vyměňovaných údajů jsou v souladu s ustanoveními kapitoly III.
3. Standardní postupy komunikace přijaté provozovateli přepravních soustav zahrnují prováděcí plán a dobu platnosti, které jsou v souladu s vytvořením rezervační platformy či platforem podle článku 27. Provozovatelé přepravních soustav zajistí důvěrnost obchodně citlivých informací.
Článek 6
Výpočet a maximalizace kapacity
1. Uživatelům soustavy se s přihlédnutím k integritě soustavy, bezpečnosti a účinnému provozu soustavy zpřístupňuje maximální technická kapacita.
a)
S cílem maximalizovat nabídku koordinované kapacity optimalizací technické kapacity přijmou provozovatelé přepravních soustav v propojovacích bodech následující opatření, přičemž upřednostní propojovací body, ve kterých dojde ke smluvnímu překročení kapacity podle bodu 2.2.3 odst. 1 přílohy I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009: 4. února 2015 provozovatelé přepravních soustav zavedou a uplatní společnou metodu, která stanoví konkrétní opatření, jež příslušní provozovatelé přepravních soustav musí přijmout, aby se požadované optimalizace dosáhlo:
1)
společná metoda zahrnuje hloubkovou analýzu technických kapacit, včetně nedostatků v těchto kapacitách, na obou stranách propojovacího bodu, jakož i konkrétní opatření a podrobný harmonogram - zahrnující možné důsledky a uvádějící regulační povolení nutná ke zpětnému získání nákladů a přizpůsobení regulačního režimu -, jež jsou k maximalizaci nabídky koordinované kapacity nezbytné. Tato specifická opatření nemají nepříznivý dopad na nabídku kapacity v jiných významných bodech dotčených soustav a bodech do distribučních soustav, které mají význam pro zabezpečení dodávek ke koncovým zákazníkům, např. v bodech do skladovacích zařízení, terminálů pro LNG a k chráněným zákazníkům definovaným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 994/2010 (5). Tato hloubková analýza by měla zohlednit předpoklady uvedené v desetiletém plánu rozvoje sítě pro celou Unii podle článku 8 nařízení (ES) č. 715/2009, investiční plány jednotlivých členských států, příslušné povinnosti v rámci platných vnitrostátních právních předpisů a všechny příslušné smluvní závazky;
2)
příslušní provozovatelé přepravních soustav uplatňují dynamický přístup k přepočtu technické kapacity, případně ve spojení s dynamickým přepočtem uplatňovaným v souvislosti s dodatečnou kapacitou na základě bodu 2.2.2 odst. 2 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009, přičemž společně určí vhodnou četnost přepočtu u každého propojovacího bodu a zohlední jeho zvláštní rysy;
3)
provozovatelé sousedních přepravních soustav do společné metody zapojí další provozovatele přepravních soustav, kteří jsou propojovacím bodem konkrétně dotčeni;
4)
při přepočtu technické kapacity provozovatelé přepravních soustav zohledňují informace o předpokládaných budoucích tocích, které jim případně poskytnou uživatelé soustavy;
b)
provozovatelé přepravních soustav společně posoudí a případně upraví alespoň tyto parametry:
1)
závazné hodnoty tlaku;
2)
všechny významné scénáře nabídky a poptávky, včetně podrobných údajů o referenčních klimatických podmínkách a konfiguracích soustavy souvisejících s extrémními scénáři;
3)
výhřevnost.
2. Vzniknou-li provozovatelům přepravních soustav v souvislosti s optimalizací technické kapacity nějaké náklady, zejména takové, které provozovatele přepravních soustav na obou stranách propojovacího bodu postihnou nerovnoměrně, mají provozovatelé přepravních soustav možnost získat tyto účinně vynaložené náklady zpět prostřednictvím regulačního rámce vytvořeného příslušnými regulačními orgány v souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 715/2009 nebo článkem 42 směrnice 2009/73/ES. Použije se čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 713/2009.
3. Uplatněnou metodu výpočtu a společný přístup národní regulační orgány případně konzultují s uživateli soustavy.
4. Změny v objemu koordinované kapacity nabízené v propojovacích bodech, k nimž dojde uplatněním postupu podle odstavce 1, se zahrnou do zprávy agentury zveřejňované podle bodu 2.2.1 odst. 2 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009.
Článek 7
Výměna informací mezi provozovateli sousedních přepravních soustav
1. Provozovatelé sousedních přepravních soustav si pravidelně vyměňují informace o nominaci, renominaci, vyrovnávání a potvrzování v příslušných propojovacích bodech.
2. Provozovatelé sousedních přepravních soustav si vyměňují informace o údržbě svých jednotlivých přepravních soustav s cílem podílet se na procesu rozhodování o technickém využití propojovacích bodů. Postupy pro výměnu informací mezi provozovateli přepravních soustav tito provozovatelé začlení do své příslušné propojovací dohody.
KAPITOLA III
PŘIDĚLOVÁNÍ PEVNÉ KAPACITY
Článek 8
Metodika přidělování
1. Pro přidělování kapacity v propojovacích bodech se používají aukce.
2. Ve všech propojovacích bodech se použije stejný způsob pořádání aukcí. Příslušné aukční procesy se pro všechny dotčené propojovací body zahajují současně. V jednotlivých aukčních procesech týkajících se jediného produktu standardní kapacity je kapacita přidělována nezávisle na všech ostatních aukčních procesech s výjimkou případů, kdy je na základě dohody přímo zapojených provozovatelů přepravních soustav a se souhlasem příslušných národních regulačních orgánů přidělována kapacita konkurenční.
3. Produkty standardní kapacity jsou řazeny v logickém pořadí: nejdříve jsou nabízeny produkty roční kapacity a po nich následují produkty kapacity s bezprostředně kratší dobou platnosti rezervace ve stejném období. Touto zásadou se řídí časový plán aukcí stanovených v článcích 11 až 15.
4. Pravidla týkající se produktů standardní kapacity stanovených v článku 9 a aukcí stanovených v článcích 11 až 15 se vztahují na koordinovanou i nekoordinovanou kapacitu v propojovacím bodě.
5. Dostupnost příslušných produktů standardní kapacity v rámci dané aukce se sděluje v souladu s články 11 až 15 a podle kalendáře aukcí.
6. V každém propojovacím bodě se vyčlení objem odpovídající alespoň 20 % technické kapacity, který se nabízí v souladu s odstavcem 7, za předpokladu, že dostupná kapacita je v době vstupu tohoto nařízení v platnost rovna podílu technické kapacity, jež má být vyčleněna, nebo je větší. Je-li kapacita dostupná v době vstupu tohoto nařízení v platnost nižší než podíl technické kapacity, jež má být vyčleněna, vyčlení se celá dostupná kapacita. Tato kapacita se nabízí v souladu s odst. 7 písm. b), zatímco zbývající vyčleněná kapacita se nabízí v souladu s odst. 7 písm. a).
7. Kapacita vyčleněná v souladu s odstavcem 6 se nabízí za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
objem odpovídající alespoň 10 % technické kapacity v každém propojovacím bodě je nabídnut nejdříve při každoroční aukci roční kapacity stanovené v článku 11, jež se koná v souladu s kalendářem aukcí během pátého plynárenského roku předcházejícího začátku příslušného plynárenského roku, a dále
b)
další objem odpovídající alespoň 10 % technické kapacity v každém propojovacím bodě je nabídnut nejdříve při každoroční aukci čtvrtletní kapacity stanovené v článku 12, jež se koná v souladu s kalendářem aukcí během plynárenského roku předcházejícího začátku příslušného plynárenského roku.
8. V případě nové kapacity se vyčlení objem odpovídající alespoň 10 % technické kapacity v každém propojovacím bodě, který je nabídnut nejdříve při každoroční aukci čtvrtletní kapacity stanovené v článku 12, jež se koná v souladu s kalendářem aukcí během plynárenského roku předcházejícího začátku příslušného plynárenského roku.
9. Přesný podíl kapacity, jež má být vyčleněna podle odstavců 6 a 8, podléhá v každém propojovacím bodě konzultaci se zúčastněnými stranami, dohodě mezi provozovateli přepravních soustav a schválení národních regulačních orgánů. Národní regulační orgány zejména zváží vyčlenění větších podílů kapacity s kratší dobou platnosti rezervace, aby zabránily uzavření navazujícího trhu s dodávkami.
Článek 9
Produkty standardní kapacity
1. Provozovatelé přepravních soustav nabízejí produkty standardní roční, čtvrtletní, měsíční, denní a vnitrodenní kapacity.
2. Produkty standardní roční kapacity představují kapacitu, o niž může v daném objemu požádat uživatel soustavy na všechny plynárenské dny v konkrétním plynárenském roce (který začíná 1. října).
3. Produkty standardní čtvrtletní kapacity představují kapacitu, o niž může v daném objemu požádat uživatel soustavy na všechny plynárenské dny v konkrétním čtvrtletí (které začíná 1. října, 1. ledna, 1. dubna nebo 1. července).
4. Produkty standardní měsíční kapacity představují kapacitu, o niž může v daném objemu požádat uživatel soustavy na všechny plynárenské dny v konkrétním kalendářním měsíci (který začíná 1. dne každého měsíce).
5. Produkty standardní denní kapacity představují kapacitu, o niž může v daném objemu požádat uživatel soustavy na jeden plynárenský den.
6. Produkty standardní vnitrodenní kapacity představují kapacitu, o niž může v daném objemu požádat uživatel soustavy na dobu od určitého okamžiku v rámci plynárenského dne do konce téhož plynárenského dne.
Článek 10
Použitá jednotka kapacity
Nabízená kapacita se vyjadřuje v jednotkách energie za jednotku času. Použijí se tyto jednotky: kWh/h nebo kWh/den. V případě kWh/den se v rámci plynárenského dne předpokládá paušální průtok.
Článek 11
Každoroční aukce roční kapacity
1. Aukce roční kapacity se konají jednou ročně.
2. Prostřednictvím každoroční aukce roční kapacity se draží kapacita pro jednotlivé produkty standardní roční kapacity algoritmem anglické aukce v souladu s článkem 17.
3. Aukční proces nabízí kapacitu nejvýše na příštích patnáct let.
4. Není-li v kalendáři aukcí uvedeno jinak, jsou každoroční aukce roční kapacity zahájeny první pondělí měsíce března každého roku.
5. V průběhu každoroční aukce roční kapacity mohou uživatelé soustavy žádat o produkty standardní kapacity tak, že se zúčastní jedné nebo několika souběžných aukcí v souvislosti s jednotlivými propojovacími body.
6. Kapacita nabízená během každoroční aukce roční kapacity se rovná:
kde:
A
je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý z produktů standardní kapacity;
B
je v případě každoročních aukcí roční kapacity nabízejících kapacitu na příštích pět let objem technické kapacity (A) vyčleněné v souladu s čl. 8 odst. 7 písm. b); v případě každoročních aukcí roční kapacity nabízejících kapacitu na dobu delší než prvních pět let jde o objem technické kapacity (A) vyčleněné v souladu s čl. 8 odst. 7;
C
je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;
D
je dodatečná kapacita pro daný rok, je-li k dispozici.
7. Nabízenou kapacitou může být buď koordinovaná kapacita, nebo nekoordinovaná kapacita v souladu s článkem 19. To platí i pro všechny ostatní aukce, stanovené v článcích 12 až 15.
8. Jeden měsíc před zahájením aukce provozovatelé přepravních soustav uživatelům soustavy pro účely nadcházející každoroční aukce roční kapacity oznámí objem technické kapacity, který bude na jednotlivé roky nabídnut. Provozovatelé přepravních soustav kromě toho uživatelům soustavy oznámí, zda by mohla být uvolněna i nějaká dodatečná kapacita.
9. Nabídková kola každé aukce probíhají od 08:00 UTC do 17:00 UTC (zimního času) nebo od 07:00 UTC do 16:00 UTC (letního času) ve všechny příslušné plynárenské dny. Nabídková kola se v rámci každého plynárenského dne zahajují a ukončují tak, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2.
10. Výsledky aukce se veřejně oznamují, jakmile je to možné, nejpozději však následující obchodní den po ukončení nabídkového kola současně všem jednotlivým uživatelům soustavy, kteří se příslušné aukce zúčastnili.
11. Pro potřeby trhu se zveřejňují souhrnné informace o výsledcích aukce.
Článek 12
Každoroční aukce čtvrtletní kapacity
1. Každoroční aukce čtvrtletní kapacity se koná jednou ročně.
2. Prostřednictvím každoroční aukce čtvrtletní kapacity se draží kapacita pro jednotlivé produkty standardní čtvrtletní kapacity algoritmem anglické aukce v souladu s článkem 17.
3. Každý plynárenský rok se prostřednictvím každoroční aukce čtvrtletní kapacity draží kapacita na jednotlivá čtvrtletí v období od prvního čtvrtletí (říjen - prosinec) nadcházejícího plynárenského roku do posledního čtvrtletí (červenec - září) nadcházejícího plynárenského roku (včetně).
4. V průběhu každoroční aukce čtvrtletní kapacity mohou uživatelé soustavy žádat o produkty standardní čtvrtletní kapacity tak, že se zúčastní jedné až čtyř souběžných aukcí v souvislosti s jednotlivými propojovacími body.
5. Není-li v kalendáři aukcí uvedeno jinak, jsou každoroční aukce čtvrtletní kapacity zahájeny první pondělí měsíce června každého roku.
6. Kapacita nabízená během každoroční aukce čtvrtletní kapacity se rovná:
kde:
A
je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý z produktů standardní kapacity;
C
je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;
D
je dodatečná kapacita pro dané čtvrtletí, je-li k dispozici.
7. Dva týdny před zahájením aukce oznámí provozovatelé přepravních soustav uživatelům soustavy pro účely nadcházející každoroční aukce čtvrtletní kapacity objem kapacity, který bude na jednotlivá čtvrtletí nabídnut. Provozovatelé přepravních soustav kromě toho uživatelům soustavy oznámí, zda by mohla být uvolněna i nějaká dodatečná kapacita.
8. Nabídková kola každé aukce probíhají od 08:00 UTC do 17:00 UTC (zimního času) nebo od 07:00 UTC do 16:00 UTC (letního času) ve všechny příslušné plynárenské dny. Nabídková kola se v rámci každého plynárenského dne zahajují a ukončují tak, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2.
9. Výsledky aukce se veřejně oznamují, jakmile je to možné, nejpozději však následující obchodní den po ukončení nabídkového kola současně všem jednotlivým uživatelům soustavy, kteří se příslušné aukce zúčastnili.
10. Pro potřeby trhu se zveřejňují souhrnné informace o výsledcích aukce.
Článek 13
Klouzavé aukce měsíční kapacity
1. Klouzavá aukce měsíční kapacity se koná jednou měsíčně.
2. Prostřednictvím klouzavé aukce měsíční kapacity se draží kapacita pro jednotlivé produkty standardní měsíční kapacity algoritmem anglické aukce v souladu s článkem 17. Produkt standardní měsíční kapacity se draží každý měsíc na následující kalendářní měsíc.
3. Během klouzavé aukce měsíční kapacity mohou uživatelé soustavy žádat o jeden produkt standardní měsíční kapacity.
4. Není-li v kalendáři aukcí uvedeno jinak, jsou klouzavé aukce měsíční kapacity pro získání následujícího produktu standardní měsíční kapacity zahájeny třetí pondělí každého měsíce.
5. Kapacita nabízená v klouzavé aukci měsíční kapacity se každý měsíc rovná:
kde:
A
je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý z produktů standardní kapacity;
C
je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;
D
je dodatečná kapacita pro daný měsíc, je-li k dispozici.
6. Jeden týden před zahájením aukce oznámí provozovatelé přepravních soustav uživatelům soustavy objem kapacity, který bude pro účely nadcházející klouzavé aukce měsíční kapacity nabídnut. Provozovatelé přepravních soustav kromě toho uživatelům soustavy oznámí, zda by mohla být uvolněna i nějaká dodatečná kapacita.
7. Nabídková kola každé aukce probíhají od 08:00 UTC do 17:00 UTC (zimního času) nebo od 07:00 UTC do 16:00 UTC (letního času) ve všechny příslušné plynárenské dny. Nabídková kola se v rámci každého plynárenského dne zahajují a ukončují tak, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2.
8. Výsledky aukce se veřejně oznamují, jakmile je to možné, nejpozději však následující obchodní den po ukončení nabídkového kola současně všem jednotlivým uživatelům soustavy, kteří se příslušné aukce zúčastnili.
9. Pro potřeby trhu se zveřejňují souhrnné informace o výsledcích aukce.
Článek 14
Klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den
1. Klouzavá aukce kapacity v režimu na následující den se koná jednou denně.
2. Každý den se prostřednictvím klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den draží produkt standardní kapacity na následující den.
3. Kapacita pro jednotlivé produkty standardní denní kapacity se prostřednictvím klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den draží algoritmem aukce s jednotnou cenou v souladu s článkem 18. Produkt standardní denní kapacity se draží každý den na následující den.
4. Během klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den mohou uživatelé soustavy žádat o kapacitu pro jeden produkt standardní denní kapacity.
5. Nabídkové kolo se zahajuje každý den v 15:30 UTC (zimního času) nebo ve 14:30 UTC (letního času).
6. Nabídka kapacity pro produkt standardní denní kapacity pro účely klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den probíhá takto: předložení, stažení nebo změna od 15:30 UTC do 16:00 UTC (zimního času) nebo od 14:30 UTC do 15:00 UTC (letního času).
7. Kapacita nabízená v klouzavé aukci kapacity v režimu na následující den se každý den rovná:
kde:
A
je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý z produktů standardní kapacity;
C
je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;
D
je dodatečná kapacita pro daný den, je-li k dispozici.
8. V okamžiku zahájení nabídkového kola oznámí provozovatelé přepravních soustav uživatelům soustavy objem kapacity, který bude pro účely nadcházející klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den nabídnut. Provozovatelé přepravních soustav kromě toho uživatelům soustavy oznámí, zda by mohla být uvolněna i nějaká dodatečná kapacita.
9. Výsledky aukce se veřejně oznamují nejpozději 30 minut po ukončení nabídkového kola současně všem jednotlivým uživatelům soustavy, kteří se příslušné aukce zúčastnili.
10. Pro potřeby trhu se zveřejňují souhrnné informace o výsledcích aukce.
Článek 15
Aukce vnitrodenní kapacity
1. S výhradou uvolnění kapacity se každou hodinu během plynárenského dne koná aukce vnitrodenní kapacity algoritmem aukce s jednotnou cenou v souladu s článkem 18.
2. První nabídkové kolo se zahajuje v celou hodinu následující po zveřejnění výsledků poslední aukce kapacity v režimu na následující den (včetně přerušitelné kapacity, pokud byla nabídnuta) v souladu s článkem 14. První nabídkové kolo končí v 01:30 UTC (zimního času) nebo v 00:30 UTC (letního času) před začátkem plynárenského dne. Přidělení úspěšných nabídek nabývá účinku od 05:00 UTC (zimního času) nebo od 04:00 UTC (letního času) příslušného plynárenského dne.
3. Poslední nabídkové kolo končí v 00:30 (zimního času) nebo ve 23:30 UTC (letního času) příslušného plynárenského dne.
4. Uživatelé soustavy jsou oprávněni podávat, stahovat nebo měnit nabídky od zahájení jednotlivých nabídkových kol až do jejich ukončení.
5. Každou hodinu příslušného plynárenského dne se jako vnitrodenní kapacita draží kapacita použitelná od příslušné hodiny + 4.
6. Jednotlivá nabídková kola se zahajují na začátku každé hodiny příslušného plynárenského dne.
7. Každé nabídkové kolo trvá od svého zahájení 30 minut.
8. Kapacita nabízená v aukci vnitrodenní kapacity se každou hodinu rovná:
kde:
A
je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý z produktů standardní kapacity;
C
je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;
D
je dodatečná kapacita, je-li k dispozici.
9. Provozovatelé přepravních soustav zveřejňují dostupný objem vnitrodenní pevné kapacity, již nabízejí, po ukončení poslední aukce v režimu na následující den a v souladu s čl. 21 odst. 9.
10. Provozovatelé přepravních soustav umožní uživatelům soustavy, kteří podávají nabídky v aukcích kapacity v režimu na následující den, automatické zadání platných neúspěšných nabídek do následující aukce vnitrodenní kapacity.
11. Kapacita se přidělí do 30 minut po ukončení nabídkového kola za předpokladu, že nabídky byly přijaty a provozovatel přepravní soustavy přistoupí k procesu přidělování.
12. Výsledky aukce se oznamují současně všem jednotlivým uživatelům soustavy.
13. Souhrnné informace o výsledcích aukce se zveřejňují alespoň na konci každého dne.
Článek 16
Aukční algoritmy
1. Pokud je při aukci nabízeno několik produktů standardní kapacity, použije se pro přidělení jednotlivých produktů standardní kapacity zvláštní algoritmus přidělení. Nabídky na různé produkty standardní kapacity se při uplatnění aukčního algoritmu posuzují nezávisle na sobě.
2. Pro každoroční aukce roční kapacity, každoroční aukce čtvrtletní kapacity a klouzavé aukce měsíční kapacity se použije algoritmus anglické aukce s několika nabídkovými koly v souladu s článkem 17.
3. Pro klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den a aukce vnitrodenní kapacity se použije algoritmus aukce s jednotnou cenou s jedním nabídkovým kolem v souladu s článkem 18.
Článek 17
Algoritmus anglické aukce
1. Anglické aukce umožňují uživatelům soustavy podávat nabídky na objem za postupně navyšované ceny oznamované v navazujících nabídkových kolech, přičemž se začíná na vyvolávací ceně P0.
2. První nabídkové kolo, v němž je cena rovna vyvolávací ceně P0, trvá tři hodiny. Navazující nabídková kola trvají vždy jednu hodinu. Mezi jednotlivými nabídkovými koly jsou jednohodinové intervaly.
3. V nabídce jsou uvedeny tyto informace:
a)
totožnost žádajícího uživatele soustavy;
b)
dotčený propojovací bod a směr toku;
c)
produkt standardní kapacity, pro který se o kapacitu žádá;
d)
objem kapacity pro příslušnou standardní kapacitu uvedený u každého cenového kroku;
e)
produkt, o který se žádá.
4. Nabídka se považuje za platnou, pokud je předložena uživatelem soustavy a je v souladu se všemi ustanoveními tohoto článku.
5. Aby se uživatelé soustavy mohli aukce zúčastnit, jsou povinni podat nabídku na objem v prvním nabídkovém kole.
6. Provozovatelé přepravních soustav poskytnou uživatelům soustavy možnost zadávat nabídky automaticky v jakémkoli cenovém kroku.
7. Po ukončení příslušného nabídkového kola není možné platné nabídky měnit, stahovat ani jinak upravovat. Ze všech platných nabídek se stávají platné závazky uživatele soustavy k rezervování kapacity v objemu požadovaném za oznámenou cenu, pokud zúčtovací cena aukce odpovídá ceně oznámené v příslušném nabídkovém kole.
8. Objem nabídky v libovolném nabídkovém kole připadající na uživatele soustavy je roven kapacitě nabízené v konkrétní aukci nebo je menší než tato kapacita. Objem nabídky připadající na uživatele soustavy za určitou cenu je roven objemu nabídky, kterou tento uživatel soustavy podal v předchozím kole, nebo je menší než tento objem s výjimkou případů, kdy se použije odstavec 16.
9. V průběhu nabídkového kola lze nabídky bez omezení zadávat, měnit a stahovat za předpokladu, že všechny nabídky jsou v souladu s odstavcem 8. Platné nabídky zůstávají platnými, dokud nejsou změněny nebo staženy.
10. Pro každý propojovací bod a produkt standardní kapacity se stanoví a před příslušnou aukcí se zveřejní velký cenový krok a malý cenový krok. Malý cenový krok se stanoví tak, aby zvýšení o počet malých cenových kroků vyjádřený celým číslem bylo rovno zvýšení o velký cenový krok.
11. Velký cenový krok je určen tak, aby byla v co nejpřiměřenější míře minimalizována délka aukčního procesu. Malý cenový krok je určen tak, aby bylo v co nejpřiměřenější míře minimalizováno množství neprodané kapacity v případě, že je aukce ukončena za vyšší cenu, než je cena vyvolávací.
12. Je-li celková poptávka všech uživatelů soustavy menší než kapacita nabízená na konci prvního nabídkového kola nebo je-li této kapacitě rovna, je aukce ukončena.
13. Je-li celková poptávka všech uživatelů soustavy větší než kapacita nabízená na konci prvního nabídkového kola nebo nabídkového kola následujícího, zahájí se další nabídkové kolo s cenou rovnou ceně z předchozího nabídkového kola navýšené o velký cenový krok.
14. Je-li celková poptávka všech uživatelů soustavy rovna kapacitě nabízené na konci druhého nabídkového kola nebo nabídkového kola následujícího, je aukce ukončena.
15. Dojde-li k prvnímu případu neúplného prodeje kapacity, cena se sníží a zahájí se další nabídkové kolo. V tomto dalším nabídkovém kole je cena rovná ceně použité v nabídkovém kole, jež prvnímu případu neúplného prodeje kapacity předcházelo, navýšené o malý cenový krok. Následně se konají další nabídková kola, v nichž je cena navyšována vždy o malý cenový krok, dokud celková poptávka všech uživatelů soustavy není nižší než nabízená kapacita nebo není této kapacitě rovná; v takovém okamžiku je aukce ukončena.
16. Objem nabídky připadající na uživatele soustavy v prvním nabídkovém kole, v němž se uplatňují malé cenové kroky, je roven objemu nabídky, kterou tento uživatel soustavy podal v nabídkovém kole, jež předcházelo prvnímu případu neúplného prodeje kapacity, nebo je nižší než tento objem. Objem nabídky připadající na uživatele soustavy ve všech nabídkových kolech, v nichž se uplatňují malé cenové kroky, je roven objemu nabídky, kterou tento uživatel soustavy podal během nabídkového kola, v němž k prvnímu případu neúplného prodeje kapacity došlo, nebo je větší než tento objem.
17. Je-li celková poptávka všech uživatelů soustavy větší než kapacita nabízená v nabídkovém kole s cenou rovnající se ceně, která vedla k prvnímu případu neúplného prodeje kapacity, snížené o malý cenový krok, je aukce ukončena. Zúčtovací cenou je cena, která vedla k prvnímu případu neúplného prodeje kapacity, a úspěšnými nabídkami jsou nabídky předložené během původního nabídkového kola, v němž první případ neúplného prodeje kapacity nastal.
18. Po každém nabídkovém kole se v souhrnné podobě co nejdříve zveřejní poptávka všech uživatelů soustavy v konkrétní aukci.
19. Cena oznámená pro poslední nabídkové kolo, v němž je aukce ukončena, se považuje za zúčtovací cenu příslušné aukce s výjimkou případů, kdy se použije odstavec 17.
20. Všem uživatelům soustavy, kteří za zúčtovací cenu podali platnou nabídku na objem, je za zúčtovací cenu přidělena kapacita podle jejich nabídky na objem. Zúčtovací cenu příslušné aukce, která může být v souladu s čl. 26 odst. 2 cenou pevnou nebo pohyblivou, a jakékoli další poplatky, které mohou platit v době, kdy lze přidělenou kapacitu využívat, hradí uživatelé soustavy, jejichž nabídka byla úspěšná.
21. Po ukončení každé aukce se zveřejní konečný výsledek aukce včetně informací o celkových přidělených kapacitách a zúčtovací ceně. Uživatelé soustavy, jejichž nabídka byla úspěšná, jsou informováni o objemu kapacity, která jim byla přidělena; individuální informace se sdělují pouze zúčastněným stranám.
22. Pokud anglická aukce neskončí do plánovaného zahájení (podle kalendáře aukcí) příští aukce kapacity na stejné období, je první aukce ukončena a žádná kapacita se nepřidělí. Tato kapacita je nabídnuta v následující příslušné aukci.
Článek 18
Algoritmus aukce s jednotnou cenou
1. Při aukci s jednotnou cenou je uspořádáno jediné nabídkové kolo, v němž uživatel soustavy nabízí cenu a množství.
2. Během nabídkového kola příslušné aukce mohou uživatelé soustavy předložit až deset nabídek. Jednotlivé nabídky se zpracovávají nezávisle na ostatních. Po ukončení nabídkového kola nelze zbývající nabídky změnit ani stáhnout.
3. V nabídce jsou uvedeny tyto informace:
a)
totožnost žádajícího uživatele soustavy;
b)
dotčený propojovací bod a směr toku;
c)
produkt standardní kapacity, pro který se o kapacitu žádá;
d)
objem kapacity pro příslušný produkt standardní kapacity, o který se žádá;
e)
minimální objem kapacity pro příslušný produkt standardní kapacity, o jehož přidělení podle příslušného algoritmu má uživatel soustavy zájem v případě, že mu není přidělen objem požadovaný v souladu s písmenem d);
f)
ceny nabídek, které nejsou nižší než vyvolávací cena za příslušný produkt standardní kapacity, které je uživatel soustavy ochoten za požadovanou kapacitu zaplatit. Nabídky, jejichž cena je nižší než cena vyvolávací, se nepřijímají.
4. Provozovatel přepravní soustavy seřadí všechny nabídky týkající se daného produktu standardní kapacity podle jejich ceny s uvedením nejvyšší ceny jako první.
5. Všechny zbývající nabídky v čase uzávěrky nabídkového kola se považují za závazné pro ty uživatele soustavy, kterým byl přidělen alespoň minimální objem kapacity požadovaný v souladu s odst. 3 písm. e).
6. Poté, co je sestaveno pořadí nabídek v souladu s odstavcem 4, a s výhradou odstavců 7 až 10 se kapacita na jednotlivé nabídky přiděluje podle pořadí jejich ceny. Všechny nabídky, kterým je kapacita přidělena, se považují za úspěšné. Po přidělení kapacity se zbývající nepřidělená kapacita o toto množství sníží.
7. Po použití odstavce 6 a s výhradou odstavce 9 platí, že pokud objem kapacity, na niž uživatel soustavy podal nabídku, překročí zbývající nepřidělenou kapacitu (po přidělení kapacity uživatelům soustavy, kteří podali nabídku vyšší), je tomuto uživateli soustavy přidělena kapacita rovnající se zbývající nepřidělené kapacitě.
8. Po použití odstavce 7 a s výhradou odstavce 9 platí, že pokud je ve dvou nebo více nabídkách uvedena stejná cena a objem příslušné kapacity, o který se celkově na základě těchto nabídek nadále žádá, překročí zbývající objem nepřidělené kapacity, zbývající nepřidělený objem se přidělí v poměrné výši k objemům, o něž se v těchto jednotlivých nabídkách žádá.
9. Je-li objem, který má být přidělen na nabídku podle odstavce 6, 7 nebo 8, nižší než minimální objem kapacity podle odst. 3 písm. e), tato nabídka se nezohlední a stává se neplatnou s tím, že se provede nové přidělení kapacity na zbývající cenovou nabídku či nabídky ve stejné výši podle odstavce 8 nebo (případně) přidělení kapacity na cenovou nabídku, která je další v pořadí, podle odstavce 6.
10. Je-li zbývající objem kapacity, která má být na některou nabídku přidělena podle odstavců 6, 7, 8 nebo 9, roven nule, není na tyto zbývající nabídky přidělena žádná další kapacita. Tyto nabídky se považují za neúspěšné.
11. Zúčtovací cena je stanovena jako cena nejnižší úspěšné nabídky, převýší-li poptávka nabídku za vyvolávací cenu. Ve všech ostatních případech se zúčtovací cena rovná ceně vyvolávací. Zúčtovací cenu příslušné aukce, která může být v souladu s čl. 26 odst. 2 cenou pevnou nebo pohyblivou, a jakékoli další poplatky, které mohou platit v době, kdy lze přidělenou kapacitu využívat, hradí uživatelé soustavy, jejichž nabídka byla úspěšná.
KAPITOLA IV
KOORDINACE PŘESHRANIČNÍ KAPACITY
Článek 19
Produkty koordinované kapacity
Provozovatelé sousedních přepravních soustav společně nabízejí produkty koordinované kapacity podle těchto zásad:
1)
na obou stranách propojovacího bodu se veškerá pevná kapacita nabízí jako kapacita koordinovaná, je-li na obou stranách propojovacího bodu pevná kapacita k dispozici;
2)
provozovatelé přepravních soustav nabízejí kapacitu pro příslušný produkt standardní kapacity na rezervační platformě v souladu s článkem 27 a v souladu s platným postupem přidělování stanoveným v kapitole III;
3)
koordinovaná kapacita, již mají dotčení provozovatelé přepravních soustav v daném propojovacím bodě nabízet, se sjednává prostřednictvím jednotného postupu přidělování;
4)
uživatelé soustavy dodržují platné podmínky smlouvy či smluv o přepravě dotčených provozovatelů přepravních soustav od okamžiku, kdy je přepravní kapacita sjednána;
5)
je-li na jedné straně propojovacího bodu k dispozici více pevné kapacity na příslušné období než na straně druhé, provozovatel přepravní soustavy, který má k dispozici většinu pevné kapacity, může přebývající kapacitu nabídnout uživatelům soustavy jako produkt nekoordinované kapacity v souladu s kalendářem aukcí a těmito pravidly:
a)
existuje-li na druhé straně propojovacího bodu smlouva o přepravě týkající se nekoordinované kapacity, lze kapacitu nabídnout jako nekoordinovanou v objemu a na dobu platnosti rezervace, jež nepřesahují objem a dobu platnosti stávající smlouvy o přepravě na druhé straně;
b)
pokud se na tuto přebývající kapacitu ustanovení odst. 5 písm. a) nevztahuje, lze ji nabízet nejvýše po dobu jednoho roku;
6)
nekoordinovanou kapacitu přidělenou v souladu s odstavcem 5 lze používat a nominovat jako takovou. Rovněž ji lze obchodovat na sekundárním trhu;
7)
provozovatelé sousedních přepravních soustav vytvoří pro koordinovanou kapacitu společný nominační postup, který uživatelům soustavy poskytne nástroj k nominaci přepravy plynu v jejich koordinované kapacitě prostřednictvím jediné nominace;
8)
povinnosti spojené s nabídkou koordinované kapacity se v přiměřené míře vztahují i na sekundární trhy s kapacitou. Aniž je dotčen odstavec 1, lze na sekundárním trhu kapacitu, jež byla původně přidělena jako kapacita koordinovaná, dále prodávat pouze jako kapacitu koordinovanou;
9)
pokud dva nebo více propojovacích bodů propojuje tytéž dva sousední vstupně-výstupní systémy, dotčení provozovatelé sousedních přepravních soustav nabídnou kapacitu dostupnou v příslušných propojovacích bodech v jednom virtuálním propojovacím bodě. Jsou-li zapojeni více než dva provozovatelé přepravních soustav, protože kapacitu v jednom nebo obou vstupně-výstupních systémech uvádí na trh více než jeden provozovatel přepravní soustavy, do virtuálního propojovacího bodu jsou v co největším možném rozsahu zapojeni všichni tito provozovatelé přepravních soustav. Ve všech případech je virtuální propojovací bod zřízen, jen pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
celková technická kapacita ve virtuálních propojovacích bodech se rovná součtu technických kapacit v jednotlivých propojovacích bodech, které se na virtuálních propojovacích bodech podílejí, nebo je vyšší než tento součet;
b)
tyto body usnadňují hospodárné a účelné využití soustavy, mimo jiné s ohledem na pravidla stanovená v článku 16 nařízení (ES) č. 715/2009.
Provozovatelé sousedních přepravních soustav zahájí nezbytnou analýzu a zřídí funkční virtuální propojovací body do pěti let po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 20
Koordinace v případě stávajících smluv o přepravě
1. Uživatelé soustavy, kteří jsou v okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost stranami stávajících smluv o přepravě v příslušných propojovacích bodech, by měli usilovat o uzavření dohody o koordinaci kapacity prostřednictvím smluvních ujednání (dále jen „koordinační dohoda“) v souladu s ustanoveními článku 19 tohoto nařízení. Tito uživatelé soustavy a provozovatelé přepravních soustav podávají příslušným národním regulačním orgánům zprávu o všech koordinačních dohodách, které všechny strany stávajících smluv o přepravě uzavřely. Na tomto základě národní regulační orgán zasílá agentuře zprávu o ročním pokroku dosaženém při koordinaci kapacity v příslušném členském státě. Agentura zveřejní zprávu o pokroku dosaženém při koordinaci kapacity dva roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Provozovatelé přepravních soustav, kteří jsou stranami stávajících smluv o přepravě, se mohou kdykoliv zúčastnit diskusí týkajících se koordinační dohody, jsou-li přizváni uživateli soustavy, kteří jsou stranami stávajících smluv o přepravě.
3. Pokud příslušní uživatelé soustavy uzavřou koordinační dohodu, strany o zamýšlené koordinační dohodě bez zbytečného odkladu informují dotčené provozovatele přepravních soustav v daném propojovacím bodě a přistoupí se k převodu dotčené kapacity. V každém případě je koordinační dohoda provedena s výhradou platných podmínek příslušných stávajících smluv o přepravě. Jakmile je koordinační dohoda provedena, s příslušnou kapacitou se nakládá jako s kapacitou koordinovanou.
4. Doba platnosti koordinačních dohod týkajících se kapacity koordinované na základě změn stávajících smluv v každém případě nepřesáhne dobu platnosti původních smluv o přepravě.
5. Veškerá kapacita se koordinuje při první možné příležitosti. Stávající smlouvy o přepravě týkající se nekoordinované kapacity nelze po dni ukončení jejich platnosti obnovit, prodloužit ani odložit. Tato kapacita se ke dni ukončení platnosti smluv o přepravě uvolní.
KAPITOLA V
PŘERUŠITELNÁ KAPACITA
Článek 21
Přidělování služeb přerušitelné kapacity
1. Provozovatelé přepravních soustav nabízejí denní produkt pro přerušitelnou kapacitu v obou směrech v těch propojovacích bodech, v nichž je sice nabízena kapacita pevná, ale v režimu na následující den již byla vyprodána. V propojovacích bodech s jednosměrným tokem, v nichž je technická kapacita nabízena pouze v jednom směru, nabízejí provozovatelé přepravních soustav denní produkt pro přerušitelnou kapacitu v opačném směru. Provozovatelé přepravní soustavy mohou produkty přerušitelné kapacity nabízet i s delší dobou platnosti rezervace.
2. Je-li přerušitelná kapacita nabízena, nemá to nepříznivý dopad na nabízený objem pevné kapacity. Provozovatelé přepravních soustav nesmějí vyčleňovat kapacitu, již lze nabízet jako kapacitu pevnou, za účelem její nabídky jako kapacity přerušitelné.
3. Jsou-li nabízeny jiné produkty přerušitelné kapacity než produkty denní, vztahují se tytéž produkty standardní kapacity pro pevnou kapacitu i na kapacitu přerušitelnou, pokud jde o dobu platnosti jejich rezervace.
4. Je-li přerušitelná kapacita nabízena, přiděluje se s výjimkou vnitrodenní přerušitelné kapacity prostřednictvím aukčního procesu.
5. Vnitrodenní přerušitelná kapacita se přiděluje postupem nadnominace.
6. Vnitrodenní přerušitelná kapacita se přiděluje pouze v případě, že pevná kapacita, ať už kapacita technická, nebo dodatečná, byla vyprodána.
7. Jsou-li aukce produktů přerušitelné kapacity pořádány v delším než vnitrodenním intervalu, provozovatelé přepravních soustav zveřejní před začátkem aukčního procesu nabízené objemy přerušitelné kapacity (pokud jsou známy).
8. Je-li přerušitelná kapacita nabízena, přiděluje se s výjimkou vnitrodenní přerušitelné kapacity prostřednictvím samostatné aukce poté, co byla přidělena pevná kapacita se stejnou dobou platnosti rezervace, a zároveň dříve, než začne aukce pevné kapacity s kratší dobou platnosti rezervace.
9. Jsou-li aukce přerušitelné kapacity nabízeny, provádějí se v souladu se stejnými zásadami pořádání a ve stejných lhůtách, jaké platí pro pevnou kapacitu. Přesné lhůty pro aukce přerušitelné kapacity jsou s výjimkou vnitrodenní přerušitelné kapacity podrobně stanoveny v kalendáři aukcí.
Článek 22
Minimální doba předstihu před přerušením
1. Na přerušitelnou kapacitu se vztahuje minimální doba předstihu před přerušením, o níž společně rozhodují provozovatelé sousedních přepravních soustav.
2. Standardní minimální doba předstihu před přerušením pro danou plynárenskou hodinu je čtyřicet pět minut po začátku renominačního cyklu pro tuto plynárenskou hodinu. Pokud si dva provozovatelé přepravních soustav přejí dobu předstihu před přerušením zkrátit, podléhá jakákoli související dohoda, již tito provozovatelé přepravních soustav mezi sebou uzavřou, schválení příslušného národního regulačního orgánu.
Článek 23
Koordinace procesu přerušení
Provozovatel přepravní soustavy, který vyvolá přerušení, uvědomí příslušného provozovatele sousední přepravní soustavy. Provozovatelé sousedních přepravních soustav co nejdříve uvědomí své příslušné uživatele soustavy, kteří jsou přerušením dotčeni, avšak náležitě při tom dbají o spolehlivost informací.
Článek 24
Stanovená posloupnost přerušení
1. Pořadí, v jakém se přerušení provádí, pokud celkový počet nominací překročí množství plynu, který může protékat určitým propojovacím bodem, je stanoveno na základě časového razítka příslušných smluv o přepravě pro přerušitelnou kapacitu. V případě přerušení mají přednost smlouvy o přepravě, které vstoupily v platnost dříve, před smlouvami o přepravě, které vstoupily v platnost později.
2. Pokud jsou po uplatnění postupu popsaného v odstavci 1 uvedeny v příkazu k přerušení dvě nebo více nominací ve stejném pořadí a provozovatel přepravní soustavy je nepřeruší všechny, uplatní se poměrné snížení těchto jednotlivých nominací.
3. Aby byly zohledněny rozdíly mezi různými službami přerušitelné kapacity v rámci Unie, provozovatelé sousedních přepravních soustav provádějí a koordinují společné postupy stanovené v tomto článku podle situace v jednotlivých propojovacích bodech.
Článek 25
Důvody přerušení
Provozovatelé přepravních soustav uvedou důvody přerušení buď přímo ve svých smlouvách o přepravě pro přerušitelnou kapacitu, nebo v obecných podmínkách, jimiž se tyto smlouvy řídí. Důvody přerušení mohou mimo jiné zahrnovat kvalitu, tlak, teplotu a modely toku plynu, využívání smluv o pevné kapacitě, údržbu, omezení v dodávce a odběru plynu ze soustavy, závazky veřejné služby a řízení kapacity vyplývající z postupů pro řízení překročení kapacity.
KAPITOLA VI
TARIFY A PLATFORMY PRO REZERVACI KAPACITY
Článek 26
Tarify
1. Jako vyvolávací cena při všech aukcích všech produktů standardní kapacity pro pevnou a přerušitelnou kapacitu se použije tarif vypočítaný metodikou stanovenou a/nebo schválenou národním regulačním orgánem nebo tarif stanovený a/nebo schválený národním regulačním orgánem.
2. Splatná cena určená při aukci kapacity může být cenou pevnou nebo pohyblivou nebo podléhat jiným ujednáním stanoveným v platném regulačním rámci. Pevnou cenu tvoří tarif platný v době konání aukce navýšený o aukční prémii. Pohyblivou cenu tvoří tarif platný v době, kdy je kapacitu možno využít, navýšený o aukční prémii. Ujednání se mohou u kapacit v koordinovaném produktu na obou stranách propojovacího bodu lišit.
3. Odpovídající tarifní režim k provádění tohoto nařízení je v náležité lhůtě stanoven na úrovni Unie a/nebo jednotlivých členských států. Tento režim umožní řádné zavedení mechanismů přidělování kapacity stanovených tímto nařízením, aniž by měl negativní dopad na příjmy a peněžní toky provozovatelů přepravních soustav v důsledku provádění tohoto nařízení, zejména ustanovení týkajících se vyčleňování určitého podílu kapacity, včetně kapacity nové, v souladu s čl. 2 odst. 3, čl. 8 odst. 7 a 8 a čl. 19 odst. 5 písm. b).
4. Příjmy z aukcí koordinované kapacity musí být rozděleny mezi provozovatele přepravních soustav, kteří vkládají kapacitu do kapacity koordinované. Vyvolávací cenou koordinované kapacity je součet vyvolávacích cen kapacit v koordinované kapacitě. Všechny příjmy z prodeje koordinované kapacity se provozovatelům přepravních soustav přidělují po každé transakci s kapacitou.
5. Příjmy z vyvolávací ceny koordinované kapacity se provozovatelům přepravních soustav přidělují v poměru k vyvolávacím cenám jejich kapacit v koordinované kapacitě. Příjmy z aukční prémie plynoucí z koordinované kapacity, účtované k vyvolávací ceně, se rozdělují podle dohody mezi provozovateli přepravních soustav, kterou před aukcí případně schvaluje příslušný národní regulační orgán. Pokud žádná dohoda před aukcí uzavřena není, příjmy z aukční prémie plynoucí z koordinované kapacity se provozovatelům přepravních soustav přidělí v rovném poměru.
6. Národní regulační orgány schvalují mechanismy zpětného získávání přeplatků a nedoplatků. Je-li uplatňován režim cenového stropu, národní regulační orgán schvaluje způsob použití příjmů z cen kapacity, které překračují příslušný tarif.
Článek 27
Platformy pro rezervaci kapacity
1. Provozovatelé přepravních soustav toto nařízení uplatňují tak, že nabízejí kapacitu prostřednictvím jedné společné internetové rezervační platformy nebo omezeného počtu těchto platforem. Provozovatelé přepravních soustav mohou tyto platformy provozovat sami nebo prostřednictvím dohodnuté strany, která v případě potřeby jedná jejich jménem s uživateli soustavy.
2. Společné rezervační platformy uplatňují tato pravidla:
a)
uplatňují se postupy pro nabídku a přidělování veškeré kapacity v souladu s kapitolou III;
b)
přednostně je zaveden proces, kterým se nabízí pevná koordinovaná kapacita v souladu s kapitolou IV;
c)
jsou zajištěny funkce, které uživatelům soustavy umožňují nabízet a získávat sekundární kapacitu;
d)
aby uživatelé soustavy mohli využívat služeb rezervačních platforem, přistoupí na všechny platné právní a smluvní požadavky, které jim umožní rezervovat a využívat kapacitu v příslušné síti provozovatelů přepravních soustav v rámci smlouvy o přepravě, a tyto požadavky dodržují;
e)
kapacita v jediném propojovacím bodě nebo virtuálním propojovacím bodě není nabízena na více než jedné rezervační platformě.
3. Vytvoření jedné společné rezervační platformy nebo omezeného počtu těchto platforem usnadní a zjednoduší rezervování kapacity v propojovacích bodech v celé Unii ve prospěch uživatelů soustavy. Za tímto účelem uspořádá síť ENTSOG do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost veřejnou konzultaci, aby zjistila tržní potřeby. Konzultace nepotrvá déle než šest měsíců a v jejím rámci síť ENTSOG rovněž zveřejní zprávu o výsledcích této konzultace. Zpráva určí možnosti, jak zjištěné tržní potřeby realizovat s ohledem na náklady a čas tak, aby provozovatelé přepravní soustavy nebo třetí strany jejich jménem realizovaly možnost nejvhodnější. Síť ENTSOG a agentura tento proces případně usnadní.
KAPITOLA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 28
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. a), toto nařízení se použije od 1. listopadu 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. října 2013.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 984/2013,
annettu 14 päivänä lokakuuta 2013,
kaasunsiirtojärjestelmien kapasiteetinjakomekanismien verkkosäännön vahvistamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 täydentämisestä
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä ja asetuksen (EY) N:o 1775/2005 kumoamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 11 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksessa (EY) N:o 715/2009 vahvistetaan syrjimättömät säännöt maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskeville edellytyksille tarkoituksena varmistaa kaasun sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta.
(2)
Päällekkäiset kaasunsiirtojärjestelmät eivät ole useimmissa tapauksissa taloudellisia eivätkä tehokkaita. Kilpailun toteutumiseksi maakaasumarkkinoilla on kaikilla verkon käyttäjillä oltava sen vuoksi avoin ja syrjimätön pääsy kaasuinfrastruktuuriin. Suurissa osissa unionia ei kuitenkaan ole tasavertaista ja avointa pääsyä siirtokapasiteettiin, mikä on merkittävä este tehokkaan kilpailun muodostumiselle tukkumarkkinoilla. Lisäksi hyvin toimivien kaasun sisämarkkinoiden muodostumista vaikeuttaa se, että jäsenvaltioiden kansalliset säännöt ovat erilaiset.
(3)
Unionin korkeapainekaasuputkiston tehoton käyttö ja putkistoon pääsyn rajoitukset heikentävät tilannetta markkinoilla. Unionin korkeapainekaasuverkkojen yhteydessä on otettava niukan siirtokapasiteetin jakamisessa käyttöön aiempaa avoimempi, tehokkaampi ja syrjimättömämpi järjestelmä, jotta rajojen yli ulottuva kilpailu voi kehittyä edelleen ja markkinoiden yhdentyminen voi jatkua. Sidosryhmät ovat tukeneet johdonmukaisesti tällaisten sääntöjen kehittämistä.
(4)
Jotta unionissa toimivien ja unionin ulkopuolella toimivien kaasuntoimittajien välillä saataisiin aikaan tehokas kilpailu, näiden on voitava käyttää joustavasti olemassa olevia siirtojärjestelmiä kaasunsa siirtämiseen hintasignaalien mukaisesti. Ainoastaan hyvin toimiva yhteen liitettyjen kaasunsiirtoverkkojen järjestelmä, jonka pääsyedellytykset ovat kaikille samat, mahdollistaa kaasun vapaan virtauksen koko unionissa. Tällainen tilanne puolestaan houkuttelee lisää kaasuntoimittajia, mikä kasvattaa likviditeettiä kaupankäynnin keskuksissa ja tukee tehokkaita hinnoittelumekanismeja ja sitä kautta oikeudenmukaisia, kysynnän ja tarjonnan periaatteeseen perustuvia kaasun hintoja.
(5)
Tällä kaasunsiirtoverkkojen kapasiteetinjakomekanismien verkkosäännöstä annettavalla asetuksella pyritään saamaan aikaan tarvittava yhdenmukaisuuden taso koko Euroopassa. Lisäksi tämän asetuksen tehokas täytäntöönpano edellyttää, että käyttöön otetaan tässä asetuksessa esitettyjen kapasiteetinjakomekanismien kanssa yhteensopivat tariffijärjestelmät, jotta voidaan varmistaa, ettei täytäntöönpano vaikuta epäedullisesti siirtoverkonhaltijoiden tuloihin ja kassavirtatilanteeseen.
(6)
Tämä asetus on annettu käyttäen perustana asetusta (EY) N:o 715/2009, jota se täydentää ja jonka kiinteän osan se muodostaa. Muissa säädöksissä asetukseen (EY) N:o 715/2009 tehtyjen viittausten on katsottava olevan viittauksia myös tähän asetukseen. Tätä asetusta ei sovelleta jäsenvaltioissa sijaitseviin maakaasun siirtoverkkoihin sinä aikana, kun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/73/EY (2) 49 artiklan nojalla myönnetyt poikkeukset ovat voimassa. Tätä asetusta sovelletaan vapautuksen piiriin kuulumattomaan kapasiteettiin sellaisissa merkittävissä uusissa infrastruktuureissa, jotka ovat saaneet vapautuksen direktiivin 2009/73/EY 32 artiklan tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/55/EY (3) entisen 18 artiklan soveltamisesta, siinä määrin kuin tämän asetuksen soveltaminen ei vaikuta kyseisen vapautuksen kannalta epäedullisella tavalla ja ottaen huomioon yhdysputkien erityisluonne yhdistämistapauksissa.
(7)
Tämä asetus on laadittu asetuksen (EY) N:o 715/2009 6 artiklassa kuvatun menettelyn mukaisesti. Siinä yhdenmukaistetaan edelleen asetuksen (EY) N:o 715/2009 16 artiklassa vahvistettuja sääntöjä ja täydennetään asetuksen (EY) N:o 715/2009 liitteessä I olevassa 2.1 kohdassa siirtoverkonhaltijoiden osalta vahvistettuja kapasiteetinjakomekanismien ja ylikuormituksen hallintamenettelyjen periaatteita.
(8)
Tällä asetuksella ei rajoiteta EU:n kilpailusääntöjen eikä kansallisten kilpailusääntöjen soveltamista, etenkään rajoittavia sopimuksia koskevan kiellon (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artikla) ja määräävän aseman väärinkäyttöä koskevan kiellon (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 102 artikla) soveltamista. Kapasiteetinjakomekanismi olisi suunniteltava siten, että vältetään toimitusketjun loppupään markkinoiden sulkeminen.
(9)
Tämä asetus ei vaikuta direktiivin 2009/73/EY 3 artiklan mukaisiin siirtoverkonhaltijan julkisen palvelun velvoitteisiin.
(10)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2009/73/EY 51 artiklan mukaisesti perustetun komitean lausunnon mukaiset.
(11)
Kansallisten sääntelyviranomaisten ja siirtoverkonhaltijoiden olisi otettava huomioon parhaat käytänteet ja pyrittävä yhdenmukaistamaan prosesseja tämän asetuksen panemiseksi täytäntöön. Viraston ja kansallisten sääntelyviranomaisten olisi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 713/2009 (4) 7 artiklan mukaisesti varmistettava, että kapasiteetinjakomekanismit otetaan käyttöön soveltuvissa yhteenliitäntäpisteissä mahdollisimman tehokkaasti koko unionissa,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella vahvistetaan verkkosääntö kaasunsiirtojärjestelmissä käytettävän standardoidun kapasiteetinjakomekanismin perustamiseksi. Standardoitu kapasiteetinjakomekanismi käsittää huutokauppamenettelyn asianomaisia unionissa olevia yhteenliitäntäpisteitä varten sekä tarjolle asetettavat ja jaettavat rajojen yli ulottuvat standardoidut kapasiteettituotteet. Tässä asetuksessa esitetään, kuinka vierekkäisten siirtoverkonhaltijoiden olisi toimittava yhteistyössä kapasiteetin myynnin helpottamiseksi, ottaen huomioon kapasiteetinjakomekanismeja koskevat kaupankäynnin yleiset säännöt sekä tekniset säännöt.
2 artikla
Soveltamisala
1. Tätä asetusta sovelletaan yhteenliitäntäpisteisiin. Sitä voidaan soveltaa myös kolmansiin maihin yhteydessä oleviin otto- ja syöttökohtiin, jos asianomainen kansallinen sääntelyviranomainen on niin päättänyt. Tätä asetusta ei sovelleta syöttökohtiin, jotka ovat yhteydessä loppukäyttäjiin tai jakeluverkkoihin, ottokohtiin, jotka ovat yhteydessä nesteytetyn maakaasun vastaanottoasemiin tai tuotantolaitoksiin, eikä varastointilaitoksiin yhteydessä oleviin otto- ja syöttökohtiin.
2. Tätä asetusta sovelletaan kaikkeen tekniseen ja keskeytyvään kapasiteettiin yhteenliitäntäpisteissä sekä asetuksen (EY) N:o 715/2009 liitteessä I olevassa 2.2.1 kohdassa tarkoitettuun lisäkapasiteettiin. Tätä asetusta ei sovelleta jäsenvaltioiden välisiin yhteenliitäntäpisteisiin, jos yhteen kyseisistä jäsenvaltioista sovelletaan vapautusta direktiivin 2009/73/EY 49 artiklan nojalla.
3. Tämän asetuksen 8 artiklan 1-7 kohtaa, 11-18 artiklaa, 19 artiklan 2 kohtaa ja 21-27 artiklaa ei sovelleta uuteen tekniseen kapasiteettiin, joka on tarkoitus jakaa uuden teknisen kapasiteetin avoimilla jakomenettelyillä, kuten open season -menettelyillä, lukuun ottamatta kapasiteettia, joka jää myymättä sen jälkeen, kun se on ensin asetettu tarjolle tällaisella menettelyllä.
4. Sovellettaessa implisiittisiä jakomenettelyjä kansalliset sääntelyviranomaiset voivat päättää olla soveltamatta 8-27 artiklaa.
5. Toimitusketjun loppupään markkinoiden sulkemisen estämiseksi toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat verkon käyttäjiä kuultuaan päättää toteuttaa oikeasuhteisia toimenpiteitä, joilla rajoitetaan etukäteen yksittäisen verkonkäyttäjän toimesta tapahtuvaa tarjousten tekoa kapasiteetista yhteenliitäntäpisteissä jäsenvaltion sisällä.
3 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 715/2009 2 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 73/2009 2 artiklassa olevia määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1.
’ascending clock -huutokaupalla’ huutokauppaa, jossa verkonkäyttäjä tekee tarjouksen pyydetyistä määristä vahvistetuilla, taso kerrallaan ilmoitettavan hintaporrastuksen mukaisilla hinnoilla;
2.
’huutokauppakalenterilla’ taulukkoa, jossa esitetään yksittäisiin huutokauppoihin liittyvät tiedot ja jonka kaasu-ENTSO julkaisee viimeistään kunkin kalenterivuoden tammikuussa maaliskuun ja seuraavan vuoden helmikuun välisenä aikana pidettävien huutokauppojen osalta ja jossa ilmoitetaan kaikki huutokauppoihin liittyvät merkitykselliset aikatiedot, kuten alkamispäivämäärät ja vakioidut kapasiteettituotteet, joihin niitä sovelletaan;
3.
’tarjouskierroksella’ aikaa, jonka kuluessa verkonkäyttäjät voivat jättää, muuttaa ja vetää takaisin tarjouksia;
4.
’eriyttämättömällä kapasiteetilla’ vakioitua kapasiteettituotetta, joka koostuu kunkin yhteenliitäntäpisteen kummankin puolen kiinteästä otto- ja syöttökapasiteetista;
5.
’kilpailevilla kapasiteeteilla’ kapasiteetteja, joita varten yhdessä asianomaisessa huutokaupassa käytettävissä olevaa kapasiteettia ei voida jakaa vähentämättä toisessa asianomaisessa huutokaupassa käytettävissä olevaa kapasiteettia joko kokonaan tai osittain;
6.
’ensimmäisellä hinnanalituksella’ tapahtumaa, jossa kaikkien verkonkäyttäjien yhteenlaskettu kysyntä on pienempi kuin toisen tarjouskierroksen tai jonkin myöhemmän tarjouskierroksen lopussa tarjolle asetettu kapasiteetti;
7.
’kaasutoimituspäivällä’ ajanjaksoa talviaikana seuraavan päivän klo 5.00:sta 5.00:aan UTC ja kesäaikana seuraavan päivän klo 4.00:sta 4.00:aan UTC;
8.
’implisiittisellä jakomenetelmällä’ jakomenetelmää, jossa sekä siirtokapasiteetti että vastaava kaasumäärä jaetaan samanaikaisesti, mahdollisesti huutokaupalla;
9.
’yhteenliitäntäsopimuksella’ vierekkäisten siirtoverkonhaltijoiden, joiden järjestelmät on liitetty yhteen tietyssä yhteenliitäntäpisteessä, tekemää sopimusta, jossa tarkennetaan yhteenliitäntäpisteessä tapahtuvaa kaasun toimitusta tai ottamista koskevat ehdot ja edellytykset sekä toimintamenettelyt ja -säännöt, tavoitteena yhteen liitettyjen siirtoverkkojen tehokas yhteentoimivuus;
10.
’yhteenliitäntäpisteellä’ fyysistä tai virtuaalista pistettä, joka liittää yhteen vierekkäiset otto- ja syöttöjärjestelmät tai liittää yhteen otto- ja syöttöjärjestelmän ja yhdysputken edellyttäen, että kyseisessä pisteessä on käytössä verkonkäyttäjien varausjärjestelmä;
11.
’suurella hintaportaalla’ kullekin yhteenliitäntäpisteelle ja vakioidulle kapasiteettituotteelle määriteltyä kiinteää tai vaihtelevaa määrää;
12.
’yli-ilmoituksella’ ilmoitusten jättämisen vähimmäisvaatimukset täyttävien verkonkäyttäjien oikeutta pyytää keskeytyvää kapasiteettia mihin aikaan päivästä tahansa jättämällä ilmoitus, joka kasvattaa niiden ilmoitusten kokonaismäärän niiden sovittua kapasiteettia suuremmaksi;
13.
’rajahinnalla’ huutokaupassa hyväksyttävää pohjahintaa;
14.
’pienellä hintaportaalla’ kullekin yhteenliitäntäpisteelle ja vakioidulle kapasiteettituotteelle määriteltyä kiinteää tai vaihtelevaa määrää, joka on pienempi kuin suuri hintaporras;
15.
’vakioidulla kapasiteettituotteella’ tiettyä siirtokapasiteetin määrää tietyn ajan kuluessa tietyssä yhteenliitäntäpisteessä;
16.
’yhtenäisen hinnan huutokaupalla’ huutokauppaa, jossa verkonkäyttäjä tekee yhden ainoan tarjouskierroksen aikana tarjouksen hinnasta ja määrästä ja kaikki kapasiteettia saaneet verkonkäyttäjät maksavat alinta hyväksyttyä tarjousta vastaavan hinnan;
17.
’virtuaalisella yhteenliitäntäpisteellä’ kahta tai useampaa yhteenliitäntäpistettä, jolla liitetään yhteen samat kaksi vierekkäistä otto- ja syöttöjärjestelmää yhdistelmäksi yksittäisen kapasiteettipalvelun tarjontaa varten;
18.
’päivänsisäisellä kapasiteetilla’ kapasiteettia, joka asetetaan tarjolle ja jaetaan kyseistä päivää varten pidettävän seuraavan vuorokauden kapasiteettia koskevan huutokaupan sulkemisen jälkeen.
II LUKU
YHTEISTYÖPERIAATTEET
4 artikla
Ylläpidon koordinointi
Jos putkiston taikka siirtoverkon osan ylläpito vaikuttaa siihen, kuinka paljon siirtokapasiteettia voidaan asettaa tarjolle yhteenliitäntäpisteissä, siirtoverkonhaltijan (-haltijoiden) on tehtävä vierekkäisen siirtoverkonhaltijan (-haltijoiden) kanssa kaikilta osin yhteistyötä osapuolten ylläpitosuunnitelmien suhteen, jotta potentiaalisiin kaasuvirtoihin ja potentiaaliseen kapasiteettiin kohdistuisi yhteenliitäntäpisteessä mahdollisimman pieni vaikutus.
5 artikla
Viestinnän vakioiminen
1. Siirtoverkonhaltijoiden on koordinoitava sitä, kuinka pannaan täytäntöön vakioidut viestintämenettelyt, koordinoidut tietojärjestelmät sekä yhteensopiva sähköinen online-tiedonvaihto, kuten yhteiset tietojen vaihdon formaatit ja protokollat, sekä sovittava kyseisten tietojen käsittelyyn sovellettavista periaatteista.
2. Vakioituihin viestintämenettelyihin kuuluvat erityisesti menettelyt, jotka liittyvät verkonkäyttäjien pääsyyn siirtoverkonhaltijoiden huutokauppajärjestelmään tai vastaavaan varausjärjestelmään, sekä toimitettujen huutokauppatietojen tarkastelu. Tietojen vaihdon ajankohdan ja vaihdettavien tietojen sisällön on oltava III luvun säännösten mukaisia.
3. Siirtoverkonhaltijoiden hyväksymiin vakioituihin viestintämenettelyihin on sisällyttävä täytäntöönpanosuunnitelma ja sen soveltamisaika, joiden on oltava linjassa 27 artiklassa kuvattujen varausjärjestelmien kehittämisen kanssa. Siirtoverkonhaltijoiden on varmistettava kaupallisesti arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuus.
6 artikla
Kapasiteetin laskeminen ja maksimointi
1. Verkonkäyttäjien saataville on asetettava mahdollisimman suuri tekninen kapasiteetti ottaen huomioon järjestelmän eheys ja turvallisuus ja sen verkkotoimintojen tehokkuus.
a)
Tarjolle asetettavan eriyttämättömän kapasiteetin maksimoimiseksi teknisen kapasiteetin optimoinnin kautta siirtoverkonhaltijoiden on toteutettava yhteenliitäntäpisteissä seuraavat toimenpiteet, asettaen etusijalle ne yhteenliitäntäpisteet, joissa on asetuksen (EY) N:o 715/2009 liitteessä I olevan 2.2.3 kohdan 1 alakohdan nojalla sopimusperusteista ylikuormitusta: 4 päivänä helmikuuta 2015 siirtoverkonhaltijoiden on laadittava yhteinen menetelmä ja esitettävä siinä yksittäiset toimenpiteet, jotka asianomaisten siirtoverkonhaltijoiden on toteutettava vaaditun optimoinnin saavuttamiseksi, sekä sovellettava kyseistä menetelmää:
1)
yhteiseen menetelmään on sisällyttävä teknisiä kapasiteetteja koskeva perusteellinen analyysi, joka kattaa myös mahdolliset tekniseen kapasiteettiin liittyvät ristiriitaisuudet yhteenliitäntäpisteen eri puolten välillä, sekä eriyttämättömän kapasiteetin tarjolle asetettavan määrän maksimoimiseksi tarvittavat erityistoimet ja niiden yksityiskohtainen aikataulu - mukaan luettuina mahdolliset vaikutukset sekä kustannusten kattamiseksi ja sääntelyjärjestelmän mukauttamiseksi tarvittavat viranomaisluvat. Kyseiset erityistoimet eivät saa vaikuttaa haitallisesti tarjolle asetetun kapasiteetin määrään asianomaisten järjestelmien muissa tärkeissä kohdissa tai sellaisiin jakeluverkostoihin yhteydessä olevissa kohdissa, jotka ovat tärkeitä loppukäyttäjiä koskevan toimitusvarmuuden kannalta, kuten niissä, jotka ovat yhteydessä varastointilaitoksiin, nesteytetyn maakaasun vastaanottoasemiin tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 994/2010 (5) määriteltyihin suojattuihin asiakkaisiin. Tässä perusteellisessa analyysissä olisi otettava huomioon asetuksen (EY) N:o 715/2009 8 artiklan mukaisessa unionin laajuisessa kymmenvuotisessa verkon kehittämissuunnitelmassa, kansallisissa investointisuunnitelmissa, sovellettaviin kansallisiin lakeihin perustuvissa velvoitteissa ja mahdollisissa muissa asiaa koskevissa sopimusperusteisissa velvoitteissa tehdyt oletukset;
2)
asianomaisten siirtoverkonhaltijoiden on sovellettava teknisen kapasiteetin uudelleenlaskennassa dynaamista lähestymistapaa, tarvittaessa yhdessä asetuksen (EY) N:o 715/2009 liitteessä I olevan 2.2.2 kohdan 2 alakohdan perusteella lisäkapasiteettiin sovellettavan dynaamisen laskentatavan kanssa, ja määriteltävä tällöin yhteisesti, mikä on kullekin yhteenliitäntäpisteelle uudelleenlaskennan tarkoituksenmukainen suoritustiheys, ja otettava huomioon sen erityispiirteet;
3)
vierekkäisten siirtoverkonhaltijoiden on otettava yhteiseen menetelmään mukaan muut siirtoverkonhaltijat, joihin yhteenliitäntäpiste erityisesti vaikuttaa;
4)
siirtoverkonhaltijoiden on teknistä kapasiteettia uudelleen laskiessaan otettava huomioon mahdolliset tiedot, joita verkon käyttäjät toimittavat odotettavissa olevista tulevista kaasuvirroista.
b)
Siirtoverkonhaltijoiden on arvioitava yhteisesti ainakin seuraavat parametrit ja tarvittaessa mukautettava niitä:
1)
painesitoumukset;
2)
kaikki asiaan liittyvät kysyntä- ja tarjontaskenaariot, mukaan luettuina yksityiskohtaiset tiedot ilmastoa koskevista vertailuolosuhteista ja ääriskenaarioihin liittyvistä verkkokonfiguraatioista;
3)
lämpöarvo.
2. Jos teknisen kapasiteetin optimoinnista aiheutuu kustannuksia siirtoverkonhaltijoille, erityisesti siirtoverkonhaltijoihin epätasaisesti yhteenliitäntäpisteen jommallakummalla puolella vaikuttavia kustannuksia, siirtoverkonhaltijoiden on voitava veloittaa korvaus kyseisistä tosiasiallisesti aiheutuneista kustannuksista asianomaisten sääntelyviranomaisten asetuksen (EY) N:o 715/2009 13 artiklan tai direktiivin 2009/73/EY 42 artiklan mukaisesti vahvistaman sääntelykehyksen kautta. Tällöin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 713/2009 8 artiklan 1 kohtaa.
3. Kansallisten sääntelyviranomaisten on tarvittaessa kuultava verkonkäyttäjiä käytetystä laskentamenetelmästä ja yhteisestä toimintamallista.
4. Yhteenliitäntäpisteissä 1 kohdan mukaisen prosessin tuloksena tarjolle asetetussa eriyttämättömän kapasiteetin määrässä tapahtuneet muutokset on ilmoitettava asetuksen (EY) N:o 715/2009 liitteessä I olevan 2.2.1 kohdan 2 alakohdan mukaisesti julkaistavassa viraston raportissa.
7 artikla
Tietojen vaihto vierekkäisten siirtoverkonhaltijoiden välillä
1. Vierekkäisten siirtoverkonhaltijoiden on vaihdettava keskenään säännöllisesti tietoja asianomaisten yhteenliitäntäpisteiden osalta tehdyistä ilmoituksista, uudelleenilmoituksista, täsmäytyksistä ja vahvistuksista.
2. Vierekkäisten siirtoverkonhaltijoiden on vaihdettava tietoja omien siirtoverkkojensa ylläpidosta edesauttaakseen yhteenliitäntäpisteiden teknistä käyttöä koskevaa päätöksentekoprosessia. Siirtoverkonhaltijoiden välisen tietojen vaihdon menettelyistä olisi määrättävä asianomaisessa yhteenliitäntäsopimuksessa.
III LUKU
KIINTEÄN KAPASITEETIN JAKAMINEN
8 artikla
Jakomenetelmä
1. Kapasiteetin jakamiseen yhteenliitäntäpisteissä on käytettävä huutokauppoja.
2. Kaikissa yhteenliitäntäpisteissä on sovellettava samaa huutokauppamallia. Huutokauppaprosessit on käynnistettävä kaikkien asiaan liittyvien yhteenliitäntäpisteiden osalta samanaikaisesti. Kapasiteetti on jaettava jokaisessa yksittäiseen vakioituun kapasiteettituotteeseen liittyvässä huutokauppaprosessissa riippumattomasti kaikista muista huutokauppaprosesseista lukuun ottamatta tapauksia, joissa jaetaan kilpailevaa kapasiteettia asiassa suoraan osallisina olevien siirtoverkonhaltijoiden suostumuksella ja toimivaltaisen kansallisen sääntelyviranomaisen hyväksymänä.
3. Vakioitujen kapasiteettituotteiden on noudatettava loogista järjestystä, jonka mukaan ensimmäiseksi asetetaan tarjolle vuosikapasiteettia koskevat tuotteet ja sen jälkeen seuraavaksi pisimmän ajan kapasiteettia koskevat tuotteet saman ajanjakson kuluessa tapahtuvaa käyttöä varten. Tämän asetuksen 11-15 artiklassa säädetyt huutokaupat on porrastettava edellä mainitun periaatteen mukaisesti.
4. Jäljempänä 9 artiklassa annettuja vakioituja kapasiteettituotteita koskevia sääntöjä ja 11-15 artiklassa annettuja huutokauppasääntöjä sovelletaan eriyttämättömään kapasiteettiin ja eriytettyyn kapasiteettiin yhteenliitäntäpisteessä.
5. Tietyn yksittäisen huutokaupan osalta kyseeseen tulevien vakioitujen kapasiteettituotteiden saatavuudesta on ilmoitettava 11-15 artiklan ja huutokauppakalenterin mukaisesti.
6. Kussakin yhteenliitäntäpisteessä on siirrettävä teknisestä kapasiteetista sivuun vähintään 20 prosenttia ja asetettava se tarjolle 7 kohdan mukaisesti edellyttäen, että tämän asetuksen tullessa voimaan käytettävissä olevaa kapasiteettia on vähintään sivuun siirrettyä teknistä kapasiteettia vastaava määrä. Jos käytettävissä olevaa kapasiteettia on tämän asetuksen tullessa voimaan vähemmän kuin sivuun siirretyn teknisen kapasiteetin määrä, käytettävissä oleva kapasiteetti on siirrettävä sivuun kokonaisuudessaan. Tämä kapasiteetti on asetettava tarjolle 7 kohdan b alakohdan mukaisesti, kun taas mahdollinen muu sivuun siirretty kapasiteetti on asetettava tarjolle 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.
7. Kaikki 6 kohdan nojalla sivuun siirretty kapasiteetti on asetettava tarjolle, ja tällöin on noudatettava seuraavia säännöksiä:
a)
kussakin yhteenliitäntäpisteessä asetetaan tarjolle vähintään 10 prosenttia teknisestä kapasiteetista aikaisintaan sellaisen 11 artiklassa säädetyn, kerran vuodessa pidettävän vuosikapasiteettihuutokaupan ajankohtana, joka pidetään huutokauppakalenterin mukaisesti asianomaisen maakaasuvuoden alkua edeltävän viidennen maakaasuvuoden aikana; sekä
b)
kussakin yhteenliitäntäpisteessä asetetaan tarjolle toinen vähintään 10 prosenttia teknisestä kapasiteetista vastaava määrä ensimmäisen kerran aikaisintaan sellaisen 12 artiklassa säädetyn kerran vuodessa pidettävän neljännesvuosikapasiteettihuutokaupan ajankohtana, joka pidetään huutokauppakalenterin mukaisesti asianomaisen maakaasuvuoden alkua edeltävän maakaasuvuoden aikana.
8. Kun kyse on uudesta kapasiteetista, kussakin yhteenliitäntäpisteessä on siirrettävä teknisestä kapasiteetista sivuun vähintään 10 prosenttia ja asetettava se tarjolle aikaisintaan sellaisen 12 artiklassa säädetyn kerran vuodessa pidettävän neljännesvuosikapasiteettihuutokaupan ajankohtana, joka pidetään huutokauppakalenterin mukaisesti asianomaisen maakaasuvuoden alkua edeltävän maakaasuvuoden aikana.
9. Edellä 6 ja 8 kohdassa tarkoitetun sivuun siirrettävän kapasiteetin tarkan määrän vahvistaminen edellyttää kunkin yhteenliitäntäpisteen osalta sidosryhmien kuulemista, siirtoverkonhaltijoiden välistä yhdenmukaistamista ja kansallisten sääntelyviranomaisten antamaa hyväksyntää. Kansallisten sääntelyviranomaisten on pohdittava erityisesti suurempien kapasiteettiosuuksien siirtämistä sivuun lyhyemmäksi ajaksi toimitusketjun loppupään markkinoiden sulkemisen estämiseksi.
9 artikla
Vakioidut kapasiteettituotteet
1. Siirtoverkonhaltijoiden on asetettava tarjolle vuotuisia, neljännesvuotuisia, kuukausittaisia, vuorokautisia ja päivänsisäisiä vakioituja kapasiteettituotteita.
2. Vakioidut vuosikapasiteettituotteet muodostuvat kapasiteetista, jota verkonkäyttäjä voi hakea tietyn määrän kaikille tietyn maakaasuvuoden (alkaa 1 päivänä lokakuuta) kaasutoimituspäiville.
3. Vakioidut neljännesvuosikapasiteettituotteet muodostuvat kapasiteetista, jota verkonkäyttäjä voi hakea tietyn määrän kaikille tietyn neljännesvuoden (alkaen 1 päivästä lokakuuta, 1 päivästä tammikuuta, 1 päivästä huhtikuuta ja 1 päivästä heinäkuuta) kaasutoimituspäiville.
4. Vakioidut kuukausikapasiteettituotteet muodostuvat kapasiteetista, jota verkonkäyttäjä voi hakea tietyn määrän kaikille tietyn kalenterikuukauden (alkaen kunkin kuukauden ensimmäisestä päivästä) kaasutoimituspäiville.
5. Vakioidut vuorokausikapasiteettituotteet muodostuvat kapasiteetista, jota verkonkäyttäjä voi hakea tietyn määrän yhdelle kaasutoimituspäivälle.
6. Vakioidut päivänsisäistä kapasiteettia koskevat tuotteet muodostuvat kapasiteetista, jota verkonkäyttäjä voi hakea tietyn määrän tietyn kaasutoimituspäivän sisällä olevasta alkamisajankohdasta saman kaasutoimituspäivän loppuun asti ulottuvalle ajalle.
10 artikla
Käytettävä kapasiteettiyksikkö
Tarjolle asetettu kapasiteetti on ilmaistava energiayksikköinä aikayksikköä kohden. Käytetään seuraavia yksikköjä: kWH/h ja kWh/d. Käytettäessä yksikkönä kWh/d oletetaan, että virtausnopeus on sama koko kaasutoimituspäivän ajan.
11 artikla
Kerran vuodessa pidettävät vuosikapasiteettihuutokaupat
1. Vuosikapasiteettihuutokaupat pidetään kerran vuodessa.
2. Kapasiteetti kutakin vakioitua vuosikapasiteettituotetta varten on huutokaupattava kerran vuodessa pidettävällä vuosikapasiteettihuutokaupalla käyttäen ascending clock -huutokaupan algoritmia 17 artiklan mukaisesti.
3. Huutokauppaprosessissa saa asettaa tarjolle kapasiteettia enintään seuraaviksi 15 vuodeksi.
4. Kerran vuodessa pidettävien vuosikapasiteettihuutokauppojen on alettava kunkin vuoden maaliskuun ensimmäisenä maanantaina, jollei huutokauppakalenterissa muuta ilmoiteta.
5. Kerran vuodessa pidettävän vuosikapasiteettihuutokaupan aikana verkonkäyttäjien on vakioitujen kapasiteettituotteiden hakemiseksi voitava osallistua kunkin yhteenliitäntäpisteen osalta yhteen tai useampaan kilpailevaan huutokauppaan.
6. Kerran vuodessa pidettävän vuosikapasiteettihuutokaupan aikana tarjolle asetettavan kapasiteetin on oltava
Jossa:
A
on siirtoverkonhaltijan tekninen kapasiteetti kultakin vakioidulta kapasiteettituotteelta;
B
on kerran vuodessa pidettävillä huutokaupoilla, joissa asetetaan tarjolle kapasiteetti seuraaviksi viideksi vuodeksi, 8 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti sivuun siirretty teknisen kapasiteetin (A) määrä; ja kerran vuodessa pidettävillä huutokaupoilla, jotka koskevat seuraavien viiden vuoden jälkeisen ajan kapasiteettia, 8 artiklan 7 kohdan mukaisesti sivuun siirretty teknisen kapasiteetin (A) määrä;
C
on aikaisemmin myyty tekninen kapasiteetti mukautettuna kapasiteetilla, joka asetetaan uudelleen tarjolle sovellettavien ylikuormituksen hallintamenettelyjen mukaisesti;
D
on mahdollinen kyseisen vuoden lisäkapasiteetti.
7. Tarjolle asetettava kapasiteetti voi olla joko eriyttämätöntä kapasiteettia tai eriytettyä kapasiteettia 19 artiklan mukaisesti. Tätä sovelletaan myös 12-15 kohdassa kuvattuihin kaikkiin muihin huutokauppoihin.
8. Siirtoverkonhaltijoiden on ilmoitettava verkonkäyttäjille kullekin vuodelle tarjolle asetettavan teknisen kapasiteetin määrä kuukautta ennen kerran vuodessa pidettävän vuosikapasiteettihuutokaupan alkua. Lisäksi siirtoverkonhaltijoiden on ilmoitettava verkonkäyttäjille, tuleeko lisäkapasiteettia mahdollisesti saataville.
9. Kunkin huutokaupan tarjouskierrokset on järjestettävä klo 8.00 ja 17.00 UTC välillä (talviaika) tai klo 7.00 ja 16.00 UTC välillä (kesäaika) kaikkina asianomaisina kaasutoimituspäivinä. Tarjouskierrokset on avattava ja suljettava saman kaasutoimituspäivän aikana, kuten 17 artiklan 2 kohdassa tarkennetaan.
10. Huutokaupan jakotulos on julkaistava niin pian kuin se on kohtuudella mahdollista ja viimeistään seuraavana työpäivänä tarjouskierroksen sulkemisen jälkeen samanaikaisesti kaikille huutokauppaan osallistuville yksittäisille verkonkäyttäjille.
11. Markkinoilla on julkaistava kootusti tiedot huutokaupan tuloksista.
12 artikla
Kerran vuodessa pidettävät neljännesvuosikapasiteettihuutokaupat
1. Neljännesvuosikapasiteettihuutokauppa pidetään kerran vuodessa.
2. Kapasiteetti kutakin vakioitua neljännesvuosikapasiteettituotetta varten on huutokaupattava kerran vuodessa pidettävällä neljännesvuosikapasiteettihuutokaupalla käyttäen ascending clock -huutokaupan algoritmia 17 artiklan mukaisesti.
3. Jokaisena maakaasuvuotena on kapasiteetti seuraavan maakaasuvuoden kutakin neljännesvuotta varten, ensimmäisestä vuosineljänneksestä (loka-joulukuu) viimeiseen vuosineljännekseen (heinä-syyskuu), huutokaupattava kerran vuodessa pidettävällä neljännesvuosikapasiteettihuutokaupalla.
4. Kerran vuodessa pidettävän neljännesvuosikapasiteettihuutokaupan aikana verkonkäyttäjien on vakioitujen neljännesvuosikapasiteettituotteiden hakemiseksi voitava osallistua kunkin yhteenliitäntäpisteen osalta yhdestä neljään samanaikaiseen huutokauppaan.
5. Vuosittain pidettävien neljännesvuosikapasiteettihuutokauppojen on alettava kunkin vuoden kesäkuun ensimmäisenä maanantaina, jollei huutokauppakalenterissa muuta ilmoiteta.
6. Kerran vuodessa pidettävässä neljännesvuosikapasiteettihuutokaupassa tarjolle asetettavan kapasiteetin on oltava
Jossa:
A
on siirtoverkonhaltijan tekninen kapasiteetti kultakin vakioidulta kapasiteettituotteelta;
C
on aikaisemmin myyty tekninen kapasiteetti mukautettuna kapasiteetilla, joka asetetaan uudelleen tarjolle sovellettavien ylikuormituksen hallintamenettelyjen mukaisesti;
D
on mahdollinen kyseisen vuosineljänneksen lisäkapasiteetti.
7. Siirtoverkonhaltijoiden on ilmoitettava verkonkäyttäjille kullekin vuosineljännekselle tarjolle asetettavan kapasiteetin määrä kaksi viikkoa ennen kyseisen kerran vuodessa pidettävän neljännesvuosikapasiteettihuutokaupan alkua. Lisäksi siirtoverkonhaltijoiden on ilmoitettava verkonkäyttäjille, tuleeko lisäkapasiteettia mahdollisesti saataville.
8. Kunkin huutokaupan tarjouskierrokset on järjestettävä klo 8.00 ja 17.00 UTC välillä (talviaika) tai klo 7.00 ja 16.00 UTC välillä (kesäaika) kaikkina asianomaisina kaasutoimituspäivinä. Tarjouskierrokset on avattava ja suljettava saman kaasutoimituspäivän aikana, kuten 17 artiklan 2 kohdassa tarkennetaan.
9. Huutokaupan jakotulos on julkaistava niin pian kuin se on kohtuudella mahdollista ja viimeistään seuraavana työpäivänä tarjouskierroksen sulkemisen jälkeen samanaikaisesti kaikille huutokauppaan osallistuville yksittäisille verkonkäyttäjille.
10. Markkinoilla on julkaistava kootusti tiedot huutokaupan tuloksista.
13 artikla
Kuukausikapasiteettihuutokaupat
1. Kuukausikapasiteettihuutokaupat pidetään kerran kuukaudessa.
2. Kapasiteetti kutakin vakioitua kuukausikapasiteettituotetta varten on huutokaupattava kuukausikapasiteettihuutokaupalla käyttäen ascending clock -huutokaupan algoritmia 17 artiklan mukaisesti. Joka kuukausi on huutokaupattava standardoitu kuukausikapasiteettituote seuraavaa kalenterikuukautta varten.
3. Kuukausikapasiteettihuutokaupan aikana verkonkäyttäjien on voitava hakea yhtä vakioitua kuukausikapasiteettituotetta.
4. Seuraavaa vakioitua kuukausikapasiteettituotetta varten pidettävien kuukausikapasiteettihuutokauppojen alkamispäivän on oltava aina kuukauden kolmas maanantai, jollei huutokauppakalenterissa toisin ilmoiteta.
5. Kuukausikapasiteettihuutokaupassa tarjolle asetettavan kapasiteetin on oltava kunakin kuukautena
Jossa:
A
on siirtoverkonhaltijan tekninen kapasiteetti kultakin vakioidulta kapasiteettituotteelta;
C
on aikaisemmin myyty tekninen kapasiteetti mukautettuna kapasiteetilla, joka asetetaan uudelleen tarjolle sovellettavien ylikuormituksen hallintamenettelyjen mukaisesti;
D
on mahdollinen kyseisen kuukauden lisäkapasiteetti.
6. Siirtoverkonhaltijoiden on ilmoitettava verkonkäyttäjille seuraavassa kuukausikapasiteettihuutokaupassa tarjolle asetettavan kapasiteetin määrä viikkoa ennen huutokaupan alkua. Lisäksi siirtoverkonhaltijoiden on ilmoitettava verkonkäyttäjille, tuleeko lisäkapasiteettia mahdollisesti saataville.
7. Kunkin huutokaupan tarjouskierrokset on järjestettävä klo 8.00 ja 17.00 UTC välillä (talviaika) tai klo 7.00 ja 16.00 UTC välillä (kesäaika) kaikkina asianomaisina kaasutoimituspäivinä. Tarjouskierrokset on avattava ja suljettava saman kaasutoimituspäivän aikana, kuten 17 artiklan 2 kohdassa tarkennetaan.
8. Huutokaupan jakotulos on julkaistava niin pian kuin se on kohtuudella mahdollista ja viimeistään seuraavana työpäivänä tarjouskierroksen sulkemisen jälkeen samanaikaisesti kaikille huutokauppaan osallistuville yksittäisille verkonkäyttäjille.
9. Markkinoilla on julkaistava kootusti tiedot huutokaupan tuloksista.
14 artikla
Seuraavan vuorokauden kapasiteettia koskevat huutokaupat
1. Seuraavan vuorokauden kapasiteettia koskevat huutokaupat pidetään kerran päivässä.
2. Joka päivä on huutokaupattava seuraavaa kaasutoimituspäivää varten vakioitu kapasiteettituote seuraavan vuorokauden kapasiteettia koskevalla huutokaupalla.
3. Kapasiteetti kutakin vakioitua vuorokausikapasiteettituotetta varten on huutokaupattava seuraavan vuorokauden kapasiteettia koskevalla huutokaupalla käyttäen yhtenäisen hinnan huutokaupan algoritmia 18 artiklan mukaisesti. Jokaisena päivänä on huutokaupattava vakioitu vuorokausikapasiteettituote seuraavaa kaasutoimituspäivää varten.
4. Seuraavan vuorokauden kapasiteettia koskevan huutokaupan aikana verkonkäyttäjien on voitava hakea kapasiteettia yhden vakioidun vuorokausikapasiteettituotteen osalta.
5. Tarjouskierrokset on avattava joka päivä klo 15.30 UTC (talviaika) tai klo 14.30 UTC (kesäaika).
6. Vakioitua vuorokausikapasiteettituotetta koskeva kapasiteettitarjous seuraavan vuorokauden kapasiteettia koskevaa huutokauppaa varten on käsiteltävä seuraavasti: jättäminen, takaisin vetäminen tai muuttaminen klo 15.30-16.00 UTC (talviaika) tai klo 14.30-15.00 UTC (kesäaika).
7. Seuraavan vuorokauden kapasiteettia koskevassa huutokaupassa tarjolle asetettavan kapasiteetin on oltava kunakin päivänä
Jossa:
A
on siirtoverkonhaltijan tekninen kapasiteetti kultakin vakioidulta kapasiteettituotteelta;
C
on aikaisemmin myyty tekninen kapasiteetti mukautettuna kapasiteetilla, joka asetetaan uudelleen tarjolle sovellettavien ylikuormituksen hallintamenettelyjen mukaisesti;
D
on mahdollinen kyseisen vuorokauden lisäkapasiteetti.
8. Siirtoverkonhaltijoiden on ilmoitettava verkonkäyttäjille seuraavassa seuraavan vuorokauden kapasiteettia koskevassa huutokaupassa tarjolle asetettavan kapasiteetin määrä samaan aikaan kuin tarjouskierros avataan. Lisäksi siirtoverkonhaltijoiden on ilmoitettava verkonkäyttäjille, tuleeko lisäkapasiteettia mahdollisesti saataville.
9. Huutokaupan jakotulos on julkaistava viimeistään 30 minuutin kuluttua tarjouskierroksen sulkemisesta samanaikaisesti kaikille huutokauppaan osallistuville yksittäisille verkonkäyttäjille.
10. Markkinoilla on julkaistava kootusti tiedot huutokaupan tuloksista.
15 artikla
Päivänsisäistä kapasiteettia koskevat huutokaupat
1. Jos kapasiteettia asetetaan tarjolle, päivänsisäistä kapasiteettia koskeva huutokauppa on pidettävä tunnin välein kaasutoimituspäivänä käyttäen yhtenäisen hinnan huutokaupan algoritmia 18 artiklan mukaisesti.
2. Ensimmäinen tarjouskierros on avattava välittömästi ensimmäisen tunnin kuluessa viimeisimmän seuraavan vuorokauden kapasiteettia koskevan huutokaupan tulosten julkaisemisesta (mukaan luettuna keskeytyvä kapasiteetti, jos asetettu tarjolle) 14 artiklan mukaisesti. Ensimmäinen tarjouskierros suljetaan klo 1.30 UTC (talviaika) tai klo 0.30 UTC (kesäaika) ennen kyseessä olevaa kaasutoimituspäivää. Menestyneitä tarjouksia koskevan jaon on oltava voimassa klo 5.00:sta UTC (talviaika) tai klo 4.00:sta UTC (kesäaika) alkaen kyseessä olevana kaasutoimituspäivänä.
3. Viimeinen tarjouskierros on suljettava klo 0.30 UTC (talviaika) tai klo 23.30 UTC (kesäaika) kyseessä olevana kaasutoimituspäivänä.
4. Verkonkäyttäjillä on oltava oikeus tehdä, vetää takaisin tai muuttaa tarjouksia kunkin tarjouskierroksen avaamisesta saman tarjouskierroksen sulkemiseen.
5. Asianomaisen kaasutoimituspäivän kunakin tuntina kapasiteetti, joka on tehollista kyseisenä tuntina + 4, on huutokaupattava päivänsisäisenä kapasiteettina.
6. Jokainen tarjouskierros on avattava aina kunkin tunnin alkaessa kyseessä olevana kaasutoimituspäivänä.
7. Kunkin tarjouskierroksen on kestettävä 30 minuuttia tarjouskierroksen avaamisesta.
8. Päivänsisäistä kapasiteettia koskevassa huutokaupassa tarjolle asetettavan kapasiteetin on oltava kunakin tuntina
Jossa:
A
on siirtoverkonhaltijan tekninen kapasiteetti kultakin vakioidulta kapasiteettituotteelta;
C
on aikaisemmin myyty tekninen kapasiteetti mukautettuna kapasiteetilla, joka asetetaan uudelleen tarjolle sovellettavien ylikuormituksen hallintamenettelyjen mukaisesti;
D
on mahdollinen lisäkapasiteetti.
9. Siirtoverkonhaltijoiden on julkaistava tarjolla oleva päivänsisäisen kiinteän kapasiteetin käytettävissä oleva määrä viimeisimmän seuraavan vuorokauden kapasiteettia koskevan huutokaupan sulkemisen jälkeen ja 21 artiklan 9 kohdan mukaisesti.
10. Siirtoverkonhaltijoiden on taattava seuraavan vuorokauden kapasiteettia koskevassa huutokaupassa tarjouksen tekeville verkonkäyttäjille mahdollisuus, että näiden asianmukaiset mutta hylätyt tarjoukset siirretään automaattisesti seuraavaan päivänsisäistä kapasiteettia koskevaan huutokauppaan.
11. Kapasiteetti on jaettava 30 minuutin kuluessa tarjouskierroksen sulkemisesta edellyttäen, että tarjoukset on hyväksytty ja että siirtoverkonhaltija hoitaa jakoprosessin.
12. Huutokaupan tulokset on asetettava samanaikaisesti kaikkien yksittäisten verkonkäyttäjien saataville.
13. Markkinoilla on julkaistava kootusti tiedot huutokaupan tuloksista ainakin jokaisen vuorokauden lopussa.
16 artikla
Huutokauppa-algoritmit
1. Jos huutokaupan aikana asetetaan tarjolle useita vakioituja kapasiteettituotteita, asianomaista jaon algoritmia sovelletaan erikseen kuhunkin vakioituun kapasiteettituotteeseen sitä jaettaessa. Huutokauppa-algoritmia sovellettaessa on eri vakioituihin kapasiteettituotteisiin liittyviä tarjouksia tarkasteltava toisistaan riippumattomasti.
2. Kerran vuodessa pidettävissä vuosikapasiteettia koskevissa huutokaupoissa, kerran vuodessa pidettävissä neljännesvuosikapasiteettia koskevissa huutokaupoissa ja kuukausikapasiteettia koskevissa huutokaupoissa on sovellettava ascending clock -huutokaupan algoritmia, joka käsittää monta tarjouskierrosta, kuten 17 artiklassa säädetään.
3. Seuraavan vuorokauden kapasiteettia koskevissa huutokaupoissa ja päivänsisäistä kapasiteettia koskevissa huutokaupoissa on sovellettava yhtenäisen hinnan huutokaupan algoritmia, joka käsittää yhden tarjouskierroksen, 18 artiklan mukaisesti
17 artikla
Ascending clock -huutokaupan algoritmi
1. Ascending clock -huutokaupoissa verkonkäyttäjien on voitava tehdä tarjouksia määrästä nousevilla hinnoilla, jotka ilmoitetaan peräkkäisillä tarjouskierroksilla, alkaen rajahinnasta P0.
2. Ensimmäisen tarjouskierroksen, johon liittyvä hinta on yhtä suuri kuin rajahinta P0, on kestettävä kolme tuntia. Sitä seuraavien tarjouskierrosten on kestettävä yksi tunti. Tarjouskierrosten välillä on oltava aikaa yksi tunti.
3. Tarjouksessa on ilmoitettava
a)
kapasiteettia hakevan verkonkäyttäjän tunnistetiedot;
b)
asianomainen yhteenliitäntäpiste ja virtauksen suunta;
c)
vakioitu kapasiteettituote, jonka osalta kapasiteettia haetaan;
d)
vakioitua kapasiteettituotetta vastaava kapasiteettimäärä kutakin hintaporrasta kohden;
e)
tuote, jota haetaan.
4. Tarjousta on pidettävä asianmukaisena, jos sen on jättänyt verkonkäyttäjä ja jos se on kaikkien tämän artiklan säännösten mukainen.
5. Verkonkäyttäjien huutokauppaan osallistumisen edellytyksenä on, että määrää koskeva tarjous tehdään ensimmäisellä tarjouskierroksella.
6. Siirtoverkonhaltijoiden on taattava verkonkäyttäjille mahdollisuus tehdä tarjous automaattisesti millä tahansa hintaportaalla.
7. Kun tarjouskierros on suljettu, asianmukaisten tarjousten muutoksia, takaisin vetämisiä tai variaatioita ei saa hyväksyä. Kaikista asianmukaisista tarjouksista tulee sitoumuksia, joiden perusteella verkonkäyttäjän on varattava kapasiteettia kullakin ilmoitetulla hinnalla pyytämänsä määrä edellyttäen, että huutokaupan selvityshinta on asianomaisella tarjouskierroksella ilmoitettu hinta.
8. Verkonkäyttäjän millä tahansa tarjouskierroksella tarjoaman määrän on oltava yhtä suuri tai pienempi kuin kyseisessä huutokaupassa tarjolle asetetun kapasiteetin määrä. Verkonkäyttäjän tiettyyn hintaan tarjoaman määrän on oltava yhtä suuri tai pienempi kuin kyseisen verkonkäyttäjän edellisellä kierroksella tarjoama määrä lukuun ottamatta tilanteita, joissa sovelletaan 16 kohtaa.
9. Tarjouksia voidaan jättää, muuttaa ja vetää takaisin vapaasti tarjouskierroksen aikana edellyttäen, että tarjoukset ovat 8 kohdan mukaisia. Asianmukaiset tarjoukset pysyvät voimassa, kunnes niitä muutetaan tai ne vedetään takaisin.
10. Kullekin yhteenliitäntäpisteelle ja kullekin vakioidulle kapasiteettituotteelle on määriteltävä suuri hintaporras ja pieni hintaporras, ja ne on julkaistava ennen kyseistä huutokauppaa. Pieni hintaporras on asetettava sellaiseksi, että korotus jollakin pienen hintaportaan kerrannaisella on yhtä suuri kuin korotus suurella hintaportaalla.
11. Suurta hintaporrasta määriteltäessä on huutokauppaprosessi pyrittävä saamaan niin lyhytaikaiseksi kuin se kohtuudella on mahdollista. Pientä hintaporrasta määriteltäessä on myymättä olevan kapasiteetin määrä pyrittävä saamaan niin pieneksi kuin kohtuudella on mahdollista tilanteessa, jossa huutokauppa suljetaan rajahintaa korkeammalla hinnalla.
12. Jos kaikkien verkonkäyttäjien yhteenlaskettu kysyntä on pienempi tai yhtä suuri kuin ensimmäisen tarjouskierroksen lopussa tarjolla olevan kapasiteetin määrä, huutokauppa on suljettava.
13. Jos kaikkien verkonkäyttäjien yhteenlaskettu kysyntä on suurempi kuin ensimmäisen tarjouskierroksen tai jonkin myöhemmän tarjouskierroksen lopussa tarjolla olevan kapasiteetin määrä, on avattava uusi tarjouskierros, jolla hinta on yhtä suuri kuin edellisellä tarjouskierroksella sovellettu hinta korotettuna suurella hintaportaalla.
14. Jos kaikkien verkonkäyttäjien yhteenlaskettu kysyntä on yhtä suuri kuin toisen tarjouskierroksen tai jonkin myöhemmän tarjouskierroksen lopussa tarjolla olevan kapasiteetin määrä, huutokauppa on suljettava.
15. Jos ilmenee ensimmäinen hinnanalitus, hintaa on alennettava ja on avattava uusi tarjouskierros. Uudella tarjouskierroksella hinnan on oltava yhtä suuri kuin ensimmäistä hinnanalitusta edeltävällä tarjouskierroksella sovellettu hinta korotettuna pienellä hintaportaalla. Tämän jälkeen on avattava uusia tarjouskierroksia, joilla hintaa korotetaan pienen hintaportaan verran, kunnes kaikkien verkonkäyttäjien yhteenlaskettu kysyntä on pienempi tai yhtä suuri kuin tarjolle asetettu kapasiteetti, ja tällöin huutokauppa on suljettava.
16. Verkonkäyttäjän ensimmäisellä pientä hintaporrasta soveltavalla tarjouskierroksella tarjoaman määrän on oltava yhtä suuri tai pienempi kuin määrä, jonka kyseinen verkonkäyttäjä tarjosi ensimmäistä hinnanalitusta edeltävällä tarjouskierroksella. Verkonkäyttäjän kaikilla pientä hintaporrasta soveltavilla tarjouskierroksilla tarjoaman määrän on oltava yhtä suuri tai suurempi kuin määrä, jonka kyseinen verkonkäyttäjä tarjosi sillä tarjouskierroksella, jolla ensimmäinen hinnanalitus tapahtui.
17. Jos kaikkien verkonkäyttäjien yhteenlaskettu kysyntä on suurempi kuin tarjolle asetetun kapasiteetin määrä sellaisella tarjouskierroksella, jolla hinta on sama kuin ensimmäiseen hinnanalitukseen johtanut hinta vähennettynä yhdellä pienellä hintaportaalla, huutokauppa on suljettava. Selvityshinnan on oltava ensimmäiseen hinnanalitukseen johtanut hinta ja hyväksyttyjen tarjousten on oltava niitä, jotka jätettiin sillä alkuperäisellä tarjouskierroksella, jolla ensimmäinen hinnanalitus tapahtui.
18. Kaikkien verkonkäyttäjien tietyssä huutokaupassa ilmaisema kysyntä on julkaistava yhdistetyssä muodossa niin pian kunkin tarjouskierroksen jälkeen kuin se on kohtuudella mahdollista.
19. Huutokaupan selvityshinnaksi on katsottava viimeiselle tarjouskierrokselle, jolla huutokauppa suljetaan, ilmoitettu hinta lukuun ottamatta tapauksia, joissa sovelletaan 17 kohtaa.
20. Kaikille verkonkäyttäjille, jotka ovat tehneet asianmukaisen määrää koskevan tarjouksen selvityshintaan, jaetaan kapasiteettia selvityshintaan heidän tarjoamansa määrän mukaisesti. Menestyneiden verkonkäyttäjien on maksettava asianomaisen huutokaupan selvityshinta, joka voi olla kiinteä tai vaihteleva, kuten 26 artiklan 2 kohdassa esitetään, sekä kaikki muut mahdolliset maksut, joita sovelletaan ajankohtana, jona niille jaettu kapasiteetti voidaan käyttää.
21. Jokaisen huutokaupan sulkemisen jälkeen on julkaistava huutokaupan lopulliset tulokset, mukaan luettuina jaettujen kapasiteettien yhteismäärä ja selvityshinta. Menestyksekkäille verkonkäyttäjille on ilmoitettava niille jaetuista kapasiteettimääristä; käyttäjäkohtaiset tiedot ilmoitetaan ainoastaan asianomaisille.
22. Jos ascending clock -huutokauppa ei ole päättynyt ennen seuraavan, samaa ajanjaksoa koskevan kapasiteettihuutokaupan suunniteltua alkua (huutokauppakalenterin mukaan), ensiksi mainittu huutokauppa on suljettava eikä kapasiteettia jaeta lainkaan. Kapasiteetti on asetettava tarjolle seuraavassa vastaavassa huutokaupassa.
18 artikla
Yhtenäisen hinnan huutokaupan algoritmi
1. Yhtenäisen hinnan huutokaupassa on yksi ainoa tarjouskierros, jolla verkonkäyttäjä tekee tarjouksen hinnasta sekä määrästä.
2. Tietyn huutokaupan tarjouskierroksen aikana verkonkäyttäjät voivat jättää enintään 10 tarjousta. Kutakin tarjousta on käsiteltävä riippumattomasti erillään muista tarjouksista. Tarjouskierroksen sulkemisen jälkeen jäljelle jääneitä tarjouksia ei voi muuttaa eikä vetää takaisin.
3. Tarjouksessa on ilmoitettava
a)
kapasiteettia hakevan verkonkäyttäjän tunnistetiedot;
b)
asianomainen yhteenliitäntäpiste ja virtauksen suunta;
c)
vakioitu kapasiteettituote, jonka osalta kapasiteettia haetaan;
d)
vakioitua kapasiteettituotetta vastaava kapasiteettimäärä, jota haetaan;
e)
vakioitua kapasiteettituotetta vastaavan kapasiteetin vähimmäismäärä, jonka verkonkäyttäjä hyväksyy jaettavan itselleen kyseessä olevan algoritmin mukaisesti, jos verkonkäyttäjälle ei jaeta d alakohdan mukaisesti haettua määrää;
f)
tarjoushinnat, jotka eivät saa olla alhaisempia kuin asianomaiseen vakioituun kapasiteettituotteeseen sovellettava rajahinta ja jotka verkonkäyttäjä on halukas maksamaan hakemastaan kapasiteetista. Tarjouksia, joissa hinta on rajahintaa alempi, ei hyväksytä.
4. Siirtoverkonhaltijan on asetettava kaikki tiettyyn vakioituun kapasiteettituotteeseen liittyvät tarjoukset tarjoushinnan mukaiseen järjestykseen siten, että korkein hinta sijoitetaan ensimmäiseksi.
5. Kaikkien tarjouskierroksen sulkemisaikana jäljellä olevien tarjousten katsotaan sitovan niitä verkonkäyttäjiä, joille on jaettu ainakin 3 kohdan e alakohdan mukainen vähimmäismäärä pyydettyä kapasiteettia.
6. Sen jälkeen, kun tarjoukset on asetettu järjestykseen 4 kohdan mukaisesti, ja jollei 7-10 kohdasta muuta johdu, kapasiteetti on jaettava tarjouksille niiden hintaan perustuvan järjestyksen mukaan. Kaikki tarjoukset, joille kapasiteettia jaetaan, katsotaan menestyneiksi. Kapasiteetin jakamisen jälkeen vastaava määrä on vähennettävä jäljellä olevasta jakamattomasta kapasiteetista.
7. Edellä olevan 6 kohdan soveltamisen jälkeen ja jollei 9 kohdasta muuta johdu, jos verkonkäyttäjä on tehnyt tarjouksen kapasiteettimäärästä, joka on suurempi kuin jäljellä oleva jakamaton kapasiteetti (sen jälkeen, kun kapasiteettia on jaettu korkeamman hinnan tarjouksen tehneille verkonkäyttäjille), kyseiselle verkonkäyttäjälle on jaettava kapasiteettia jäljellä olevaa jakamatonta kapasiteettia vastaava määrä.
8. Edellä olevan 7 kohdan soveltamisen jälkeen ja jollei 9 kohdasta muuta johdu, jos kahdella tai useammalla tarjouksella on sama tarjoushinta ja jos kyseisissä tarjouksissa on haettu jäljellä olevaa kapasiteettia yhteensä enemmän kuin jakamatonta kapasiteettia on jäljellä, jäljellä oleva jakamaton määrä on jaettava kyseisille tarjouksille suhteessa kussakin tarjouksessa haettuun kapasiteettimäärään.
9. Jos tarjouksen osalta 6, 7 tai 8 kohdan mukaisesti jaettava määrä on pienempi kuin 3 kohdan e alakohdan mukainen kapasiteetin vähimmäismäärä, tarjousta ei oteta huomioon ja se mitätöityy ja suoritetaan tarkistettu jako 8 kohdan mukaisesti jäljellä olevien saman hinnan sisältävien tarjousten välillä tai, tapauksen mukaan, kapasiteetti jaetaan seuraavaksi korkeamman hinnan tarjoukselle 6 kohdan mukaisesti.
10. Jos mille tahansa tarjoukselle 6, 7, 8 tai 9 kohdan mukaisesti jaettava jäljellä oleva määrä on nolla, jäljellä oleville tarjouksille ei jaeta enää lisää kapasiteettia. Kyseiset tarjoukset katsotaan hylätyiksi.
11. Selvityshinta on alhaisimmalla hinnalla menestyneen tarjouksen hinta, jos kysyntä ylittää tarjonnan rajahinnalla. Kaikissa muissa tapauksissa selvityshinta on sama kuin rajahinta. Menestyneiden verkonkäyttäjien on maksettava asianomaisen huutokaupan selvityshinta, joka voi olla kiinteä tai vaihteleva, kuten 26 artiklan 2 kohdassa esitetään, sekä kaikki muut mahdolliset maksut, joita sovelletaan ajankohtana, jona niille jaettu kapasiteetti voidaan käyttää.
IV LUKU
RAJAT YLITTÄVÄN KAPASITEETIN YHDISTÄMINEN
19 artikla
Eriyttämätöntä kapasiteettia koskevat tuotteet
Vierekkäisten siirtoverkonhaltijoiden on asetettava yhteisesti tarjolle eriyttämätöntä kapasiteettia koskevia tuotteita seuraavien periaatteiden mukaisesti:
1.
Yhteenliitäntäpisteen molemmilla puolilla kaikki kiinteä kapasiteetti on asetettava tarjolle eriyttämättömänä kapasiteettina, jos yhteenliitäntäpisteen molemmilla puolilla on käytettävissä kiinteää kapasiteettia.
2.
Siirtoverkonhaltijoiden on asetettava kapasiteetti tarjolle kyseessä olevaa vakioitua kapasiteettituotetta varten varausjärjestelmässä 27 artiklan mukaisesti sekä sovellettavaa III luvussa kuvattua jakomenettelyä noudattaen.
3.
Eriyttämättömästä kapasiteetista, jonka kyseessä olevat siirtoverkonhaltijat asettavat tarjolle yhteenliitäntäpisteessä, on tehtävä sopimukset yhdellä jakomenettelyllä.
4.
Verkonkäyttäjien on täytettävä sovellettavat kyseessä olevien siirtoverkonhaltijoiden siirtosopimusten ehdot ja edellytykset siitä alkaen, kun siirtokapasiteettia koskevat sopimukset tehdään.
5.
Jos yhteenliitäntäpisteen toisella puolella on käytettävissä enemmän kiinteää kapasiteettia kuin toisella puolella, suuremmalla määrällä kiinteää kapasiteettia varustetun siirtoverkonhaltijan on asetettava kyseinen ylimäärä kiinteää kapasiteettia tarjolle verkonkäyttäjille eriytettynä tuotteena huutokauppakalenterin sekä seuraavien sääntöjen mukaisesti:
a)
jos yhteenliitäntäpisteen toisella puolella on eriytetty siirtosopimus, kapasiteettia voidaan asettaa tarjolle eriytettynä, kuitenkin niin, etteivät toisella puolella voimassa olevan siirtosopimuksen määrä ja kesto ylity;
b)
jos mainittuun kapasiteetin ylimäärään ei voida soveltaa 5 kohdan a alakohtaa, se voidaan asettaa tarjolle enintään vuodeksi.
6.
Kaikki 5 kohdan mukaisesti jaettu eriytetty kapasiteetti voidaan käyttää ja ilmoittaa sellaisena. Sillä voidaan myös käydä kauppaa jälkimarkkinoilla.
7.
Vierekkäisten siirtoverkonhaltijoiden on vahvistettava eriytettyä kapasiteettia varten yhteinen ilmoitusmenettely, jossa verkonkäyttäjät voivat ilmoittaa eriyttämättömän kapasiteettinsa virrat yhdellä ilmoituksella.
8.
Velvoitteita asettaa tarjolle eriyttämätöntä kapasiteettia sovelletaan myös kapasiteetin jälkimarkkinoihin siltä osin kuin niillä on merkitystä. Rajoittamatta 1 kohdan soveltamista alun perin eriyttämättömänä jaettu kapasiteetti voidaan myydä jälkimarkkinoilla uudelleen vain eriyttämättömänä kapasiteettina.
9.
Jos samaa kahta vierekkäistä otto- ja syöttöjärjestelmää yhdistää vähintään kaksi yhteenliitäntäpistettä, asianomaisten vierekkäisten siirtoverkonhaltijoiden on asetettava yhteenliitäntäpisteissä käytettävissä olevat kapasiteetit tarjolle yhdessä virtuaalisessa yhteenliitäntäpisteessä. Jos siirtoverkonhaltijoita on enemmän kuin kaksi, koska toisessa tai kummassakin otto- ja syöttöjärjestelmässä olevaa kapasiteettia markkinoi useampi kuin yksi siirtoverkonhaltija, kaikkien kyseisten siirtoverkonhaltijoiden on oltava mukana virtuaalisessa yhteenliitäntäpisteessä siltä osin kuin se on mahdollista. Kaikissa tapauksissa virtuaalinen yhteenliitäntäpiste voidaan perustaa vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)
virtuaalisessa yhteenliitäntäpisteessä olevan teknisen kapasiteetin kokonaismäärä on yhtä suuri tai suurempi kuin kaikissa virtuaaliseen yhteenliitäntäpisteeseen sisältyvissä yhteenliitäntäpisteissä olevien teknisten kapasiteettien yhteenlaskettu määrä;
b)
ne helpottavat järjestelmän taloudellista ja tehokasta käyttöä, mukaan luettuina asetuksen (EY) N:o 715/2009 16 artiklassa esitetyt säännöt niihin kuitenkaan rajoittumatta.
Vierekkäisten siirtoverkonhaltijoiden on tehtävä tarvittava arviointi ja perustettava toimiva virtuaalinen yhteenliitäntäpiste viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.
20 artikla
Yhdistäminen olemassa olevien siirtosopimusten tapauksessa
1. Verkonkäyttäjien, jotka ovat tietyssä yhteenliitäntäpisteessä voimassa olevien siirtosopimusten osapuolia tämän asetuksen tullessa voimaan, olisi pyrittävä pääsemään sopimukseen kapasiteetin yhdistämisestä sopimusjärjestelyin (yhdistämisjärjestely) noudattaen tämän asetuksen 19 artiklan säännöksiä. Näiden verkonkäyttäjien ja siirtoverkonhaltijoiden on raportoitava toimivaltaisille kansallisille sääntelyviranomaisille kaikista yhdistämisjärjestelyistä olemassa olevien siirtosopimusten kaikkien sopimuspuolten kesken. Kansallisen sääntelyviranomaisen on lähetettävä tämän pohjalta virastolle kertomus siitä, kuinka kapasiteetin yhdistämisessä on vuoden aikana edistytty kyseisessä jäsenvaltiossa. Kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta viraston on julkaistava raportti edistymisestä kapasiteetin yhdistämisessä.
2. Voimassa olevien siirtosopimusten osapuolina olevat siirtoverkonhaltijat voivat osallistua yhdistämisjärjestelyistä käytäviin keskusteluihin milloin tahansa voimassa olevien siirtosopimusten osapuolina olevien verkonkäyttäjien pyynnöstä.
3. Jos verkonkäyttäjät sopivat yhdistämisjärjestelystä, järjestelyn osapuolten on ilmoitettava asiasta asianomaisessa yhteenliitäntäpisteessä toimiville siirtoverkonhaltijoille viipymättä ja kyseessä olevan kapasiteetin siirto on toteutettava. Kaikissa tapauksissa yhdistämisjärjestely on toteutettava siten, että noudatetaan sovellettavia voimassa olevien siirtosopimusten ehtoja ja edellytyksiä. Kun yhdistämisjärjestely on pantu täytäntöön, kyseessä olevaa kapasiteettia kohdellaan eriyttämättömänä kapasiteettina.
4. Missään tapauksessa voimassa olevien sopimusten muutoksen nojalla yhdistettyä kapasiteettia koskevien yhdistämisjärjestelyjen kesto ei saa olla pidempi kuin alkuperäisten siirtosopimusten kesto.
5. Kaikki kapasiteetti on yhdistettävä niin varhain kuin se on mahdollista. Voimassa olevia eriytettyä kapasiteettia koskevia siirtosopimuksia ei voida uusia kertaalleen tai toistuvasti eikä jatkaa niiden viimeisen voimassaolopäivän jälkeen. Kyseisestä kapasiteetista tulee käytettävissä olevaa kapasiteettia siirtosopimusten viimeisestä voimassaolopäivästä alkaen.
V LUKU
KESKEYTYVÄ KAPASITEETTI
21 artikla
Keskeytyvien palvelujen jakaminen
1. Siirtoverkonhaltijoiden on asetettava yhteenliitäntäpisteissä molempiin suuntiin tarjolle keskeytyvää kapasiteettia koskeva vuorokausikapasiteettituote, jos seuraavaksi vuorokaudeksi on asetettu tarjolle kiinteää kapasiteettia mutta se on myyty loppuun. Yksisuuntaisissa yhteenliitäntäpisteissä, joissa teknistä kapasiteettia asetetaan tarjolle ainoastaan yhteen suuntaan, siirtoverkonhaltijoiden on asetettava tarjolle toiseen suuntaan keskeytyvää kapasiteettia koskeva vuorokausituote. Siirtoverkonhaltijat voivat asettaa tarjolle myös pidempikestoisia keskeytyvää kapasiteettia koskevia tuotteita.
2. Jos keskeytyvää kapasiteettia asetetaan tarjolle, se ei saa vaikuttaa haitallisesti tarjolle asetettavan kiinteän kapasiteetin määrään. Siirtoverkonhaltijat eivät saa siirtää kapasiteettia sivuun keskeytyvänä kapasiteettina tarjottavaksi, jos se voidaan asettaa tarjolle kiinteänä kapasiteettina.
3. Jos tarjolle asetetaan muita keskeytyvää kapasiteettia koskevia tuotteita kuin vuorokausituotteita, keskeytyvään kapasiteettiin on sovellettava samankestoisia vakioituja kapasiteettituotteita kuin kiinteään kapasiteettiin.
4. Tarjolle asetettu keskeytyvä kapasiteetti on päivänsisäistä keskeytyvää kapasiteettia lukuun ottamatta jaettava huutokauppaprosessin kautta.
5. Päivänsisäinen keskeytyvä kapasiteetti on jaettava yli-ilmoitusmenettelyllä.
6. Päivänsisäistä keskeytyvää kapasiteettia voidaan jakaa vasta sitten, kun kaikki kiinteä kapasiteetti, joka voi olla teknistä kapasiteettia tai lisäkapasiteettia, on myyty.
7. Pidettäessä mihin tahansa päivänsisäistä pitkäaikaisempiin keskeytyviin tuotteisiin liittyviä huutokauppoja, siirtoverkonhaltijoiden on julkaistava tiedossaan olevat tarjolle asetetut keskeytyvän kapasiteetin määrät ennen huutokauppaprosessin alkua.
8. Tarjolle asetettu keskeytyvä kapasiteetti on päivänsisäistä keskeytyvää kapasiteettia lukuun ottamatta jaettava erillisellä huutokaupalla sen jälkeen, kun samankestoinen kiinteä kapasiteetti on jaettu, mutta ennen kuin lyhyempikestoista kiinteää kapasiteettia koskeva huutokauppa alkaa.
9. Tarjolle asetettua keskeytyvää kapasiteettia koskevat huutokaupat on pidettävä samojen perusperiaatteiden ja aikataulujen mukaisesti kuin kiinteää kapasiteettia koskevat huutokaupat. Keskeytyvää kapasiteettia koskeviin huutokauppoihin sovellettavat tarkat aikarajat on ilmoitettava huutokauppakalenterissa, päivänsisäistä keskeytyvää kapasiteettia lukuun ottamatta.
22 artikla
Vähimmäisaika keskeytyksen aloittamiseen
1. Kapasiteetin keskeytyksen aloittamiselle on asetettava vähimmäisaika, josta vierekkäisten siirtoverkonhaltijoiden on päätettävä yhteisesti.
2. Oletusarvoinen keskeytyksen aloittamisen vähimmäisaika tietyn kaasutoimitustunnin osalta on neljäkymmentäviisi minuuttia kyseistä kaasutoimitustuntia koskevan uudelleenilmoituskierroksen alkamisen jälkeen. Jos kaksi siirtoverkonhaltijaa haluaa lyhentää keskeytyksen aloittamisen vähimmäisaikaa, siirtoverkonhaltijoiden tätä varten mahdollisesti tekemille sopimuksille on saatava toimivaltaisen kansallisen sääntelyviranomaisen hyväksyntä.
23 artikla
Keskeytysprosessin koordinointi
Siirtoverkonhaltijan, joka aloittaa keskeytyksen, on ilmoitettava tästä vierekkäiselle siirtoverkonhaltijalle. Vierekkäisten siirtoverkonhaltijoiden on ilmoitettava keskeytyksestä mahdollisimman pian omille verkonkäyttäjilleen, joita asia koskee, kiinnittäen kuitenkin asianmukaisesti huomiota tietojen luotettavuuteen.
24 artikla
Määritelty keskeytysten järjestys
1. Järjestys, jossa keskeytykset on toteutettava, jos ilmoitusten mukainen kokonaismäärä on suurempi kuin kaasumäärä, joka tietyssä yhteenliitäntäpisteessä voi virrata, on vahvistettava kyseessä olevien keskeytyvää kapasiteettia koskevien siirtosopimusten aikaleimojen perusteella. Keskeytystilanteessa ovat aikaisemmin voimaan tulevat siirtosopimukset etusijalla myöhemmin voimaan tuleviin siirtosopimuksiin nähden.
2. Jos 1 kohdassa kuvatun menettelyn soveltamisen jälkeen kaksi tai useampia ilmoituksia asetetaan keskeytysjärjestyksessä samalle sijalle ja jos siirtoverkonhaltija ei keskeytä niitä kaikkia, kyseisiin ilmoituksiin on sovellettava suhteutettua vähennystä.
3. Unionissa tarjottavien keskeytyvään kapasiteettiin liittyvien eri palvelujen välisten erojen ottamiseksi huomioon vierekkäisten siirtoverkonhaltijoiden on otettava kunkin yhteenliitäntäpisteen osalta käyttöön tässä artiklassa säädetyt yhteiset menettelyt ja koordinoitava niitä.
25 artikla
Keskeytysten syyt
Siirtoverkonhaltijoiden on sisällytettävä keskeytysten syyt joko suoraan keskeytyviin siirtosopimuksiinsa tai kyseisiä sopimuksia sääteleviin yleisiin ehtoihin ja edellytyksiin. Keskeytysten syitä voivat olla muun muassa kaasun laatu, paine, lämpötila, virtausmallit, kiinteiden sopimusten käyttö, ylläpito, toimitusketjun alku- tai loppupään rajoitukset, julkisen palvelun velvoitteet ja ylikuormituksen hallintamenettelyistä johtuva kapasiteetinhallinta.
VI LUKU
TARIFFIT JA KAPASITEETINVARAUSJÄRJESTELMÄT
26 artikla
Tariffit
1. Kaikissa kiinteän kapasiteetin ja keskeytyvän kapasiteetin vakioitujen kapasiteettituotteiden huutokaupoissa on käytettävä rajahintana kansallisen sääntelyviranomaisen määräämällä ja/tai hyväksymällä menetelmällä laskettua tai kansallisen sääntelyviranomaisen määräämää ja/tai hyväksymää tariffia.
2. Kapasiteettihuutokaupassa määrätty maksettava hinta voi olla joko kiinteä tai vaihteleva tai siihen voivat vaikuttaa sovellettavan sääntelyjärjestelmän edellyttämät muut järjestelyt. Kiinteän hinnan muodostavat huutokaupan ajankohtana sovellettava tariffi ja huutokauppamaksu. Vaihtelevan hinnan muodostavat sinä ajankohtana, jona kapasiteetti voidaan käyttää, sovellettava tariffi ja huutokauppamaksu. Eriyttämättömään tuotteeseen sisältyvään kapasiteettiin sovellettavat järjestelyt voivat olla erilaiset yhteenliitäntäpisteen eri puolilla.
3. Asianmukaiset tariffijärjestelyt tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi on vahvistettava unionin tasolla ja/tai kansallisella tasolla tarpeeksi ajoissa. Järjestelyjen on mahdollistettava tällä asetuksella perustettujen kapasiteetinjakomekanismien asianmukainen täytäntöönpano siten, ettei siirtoverkonhaltijoiden tuloihin ja kassavirtatilanteeseen kohdistu haittaa tämän asetuksen täytäntöönpanon vuoksi, erityisesti niiden säännösten täytäntöönpanon vuoksi, jotka koskevat kapasiteettiosuuden, uusi kapasiteetti mukaan luettuna, siirtämistä sivuun 2 artiklan 3 kohdan, 8 artiklan 7 kohdan, 8 artiklan 8 kohdan ja 19 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti.
4. Eriyttämättömästä kapasiteetista saadut huutokauppatulot on jaettava eriyttämättömään kapasiteettiin kapasiteettia sijoittaneiden siirtoverkonhaltijoiden kesken. Eriyttämättömän kapasiteetin rajahinnan on oltava eriyttämättömään kapasiteettiin sisältyvien kapasiteettien rajahintojen summa. Kaikki eriyttämättömän kapasiteetin myynnistä saadut tulot on jaettava asianomaisille siirtoverkonhaltijoille kunkin kapasiteettiliiketapahtuman jälkeen.
5. Eriyttämättömän kapasiteetin rajahinnalla saadut tulot on jaettava siirtoverkonhaltijoille samassa suhteessa kuin eriyttämättömään kapasiteettiin sisältyy kunkin siirtoverkonhaltijan kapasiteettia. Eriyttämättömään kapasiteettiin liittyvästä huutokauppamaksusta syntyneet rajahinnan ylittävät tulot on jaettava siirtoverkonhaltijoiden välisen, tarvittaessa toimivaltaisen kansallisen sääntelyviranomaisen ennen huutokauppaa hyväksymän sopimuksen mukaisesti. Jos ennen huutokauppaa ei ole tehty sopimusta, eriyttämättömään kapasiteettiin liittyvästä huutokauppamaksusta syntyneet tulot jaetaan tasan siirtoverkonhaltijoiden kesken.
6. Kansallisten sääntelyviranomaisten on hyväksyttävä mekanismit yli- ja alijäämätilanteita varten. Jos sovelletaan jotakin hintakattojärjestelmää, kansallisen sääntelyviranomaisen on hyväksyttävä asianomaisen tariffin ylittäviin kapasiteetin hintoihin perustuvien tulojen käyttö.
27 artikla
Kapasiteetinvarausjärjestelmät
1. Siirtoverkonhaltijoiden on sovellettava tätä asetusta asettamalla kapasiteettia tarjolle käyttäen verkossa toimivaa yhteistä varausjärjestelmää, joita voi olla yksi tai rajoitettu määrä. Siirtoverkonhaltijat voivat käyttää kyseisiä järjestelmiä itse tai jonkin hyväksytyn osapuolen kautta, joka tarvittaessa toimii niiden puolesta verkonkäyttäjiin päin.
2. Yhteisissä varausjärjestelmissä sovelletaan seuraavia sääntöjä:
a)
kaiken kapasiteetin tarjolle asettamisessa ja jakamisessa sovelletaan III luvun mukaisia sääntöjä ja menettelyjä;
b)
prosessin vahvistaminen kiinteän eriyttämättömän kapasiteetin tarjolle asettamiseksi IV luvun mukaisesti on etusijalla;
c)
järjestetään toiminnot, joiden avulla verkonkäyttäjät voivat asettaa tarjolle ja saada kapasiteettia jälkimarkkinoilla;
d)
voidakseen käyttää varausjärjestelmien palveluja verkonkäyttäjien on hyväksyttävä ja täytettävä kaikki sovellettavat lainsäädäntöön ja sopimuksiin perustuvat vaatimukset, joiden ansiosta ne voivat siirtosopimuksen nojalla varata ja käyttää kapasiteettia kyseessä olevien siirtoverkonhaltijoiden verkossa;
e)
yhdessä yhteenliitäntäpisteessä tai virtuaalisessa yhteenliitäntäpisteessä oleva kapasiteetti on asetettava tarjolle vain yhdessä varausjärjestelmässä.
3. Perustamalla yksi tai rajoitettu määrä varausjärjestelmiä on tarkoitus helpottaa ja yksinkertaistaa kapasiteetin varaamista yhteenliitäntäpisteissä verkonkäyttäjien kannalta koko unionissa. Tätä varten kaasu-ENTSO toteuttaa kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta julkisen kuulemisen yksilöidäkseen markkinoiden tarpeet. Kuulemisprosessi saa kestää enintään kuusi kuukautta, ja tänä aikana kaasu-ENTSOn on julkaistava raportti sen tuloksista. Raportissa on määriteltävä vaihtoehdot ilmoitettuihin markkinoiden tarpeisiin vastaamiseksi kustannukset ja aika huomioon ottaen, jotta siirtoverkonhaltijat tai niiden puolesta kolmannet osapuolet voisivat toteuttaa kaikkein tarkoituksenmukaisimman vaihtoehdon. Tarvittaessa kaasu-ENTSO ja virasto avustavat prosessissa.
VII LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
28 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tätä asetusta sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2015, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan säännöksiä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 14 päivänä lokakuuta 2013.