PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1347/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se zrušuje konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na články 14 a 18 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 Rada nařízením (ES) č. 1338/2002 (2) uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1339/2002 (3) Rada uložila konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden indický vyvážející výrobce, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (5) rozhodnutí 2002/611/ES.
(5)
Rozhodnutím 2006/37/ES (6) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (7).
(6)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (8) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na pozbytí platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (9) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(7)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (10) platných konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(8)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování subvencování a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(9)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (11) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 18 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(10)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie (12) dne 16. října 2013 Komise rovněž zahájila šetření ohledně dovozu kyseliny sulfanilové pocházející mimo jiné z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (13).
5. Šetření
5.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(11)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2. Dotčené strany
(12)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3. Výběr vzorku
(14)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(15)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou indických vyvážejících výrobců. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(16)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčené země a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4. Šetření
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování subvencování, pokračování nebo obnovení újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, indické vládě, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(19)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden. Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(20)
Komise rovněž v Dillí vedla konzultace s vládou Indie, vládou státu Maháráštra, vládou státu Gudžarát a Rezervní bankou Indie (RBI).
(21)
Kromě toho proběhly inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobci:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je pak někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem v Indii na domácím trhu a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu článku 2 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(24)
Z indických vývozců spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce. Jelikož další výrobci nespolupracovali, musela být výše napadnutelných subvencí stanovena na základě dostupných údajů čerpaných z odpovědí spolupracující společnosti, která stojí za větší částí vývozu z Indie do Unie, a z informací poskytnutých indickými orgány.
(25)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
-
subvenční režimy šetřené v původním šetření:
-
celostátní režimy:
a)
režim vývozních zpracovatelských zón (Export Processing Zones Scheme - EPZ)/režim zvláštních ekonomických zón (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme -EOUS)
b)
režim Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
c)
režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);
d)
režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
e)
režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
-
regionální režimy:
f)
soubor pobídek (Package Scheme of Incentives - PSI) vlády státu Maháráštra
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření, ale byly šetřeny v prvním přezkumu před pozbytím platnosti a v souběžném prozatímním přezkumu:
-
celostátní režimy:
g)
režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření ani v předchozích přezkumech:
-
celostátní režimy:
h)
režim Focus Product Scheme (FPS)
i)
režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
j)
režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
k)
režim Focus Market Scheme (FMS)
l)
režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
m)
kapitálové injekce
-
regionální režimy:
n)
regionální režimy vlády státu Gudžarát
(26)
Režimy uvedené v písm. a), b), c), e), h), i), k) a l) vycházejí ze zákona o rozvoji a řízení zahraničního obchodu z roku 1992 (zákon č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které každých pět let vydává a pravidelně aktualizuje ministerstvo obchodu. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). V publikaci „Handbook of Procedures, Volume I“ (Příručka postupů, dále jen „HOP I 09-14“) indická vláda dále stanoví postupy, jimiž se řídí politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014. Příručka postupů je pravidelně aktualizována.
(27)
Režim osvobození od daně z příjmu uvedený výše v písm. d) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován zákonem o financování.
(28)
Regionální režim uvedený v písm. f) je spravován státem Maháráštra a vychází z usnesení ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra a regionální režim uvedený v bodě n) je spravován státem Gudžarát a vychází z usnesení ministerstva průmyslu a dolů svazového státu Gudžarát.
(29)
Režim vývozních úvěrů uvedený v písm. g) vychází z článků 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který indické centrální bance (Reserve Bank of India, „RBI“) umožňuje usměrňovat komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.
(30)
Režim vracení cla uvedený výše v písm. j) vychází z článku 75 celního zákona z roku 1962, z článku 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z článků 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro vracení cla, centrální spotřební daně a daně za služby z roku 1995. Sazby celních vratek jsou pravidelně zveřejňovány; sazby, které se vztahují na období přezkumného šetření, jsou tzv. sazby All Industry Rates (AIR) pro vracení cla v období 2012-13, zveřejněné v oznámení č. 92/2012- Cus.(N.T). Režim vracení cla se v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14 označuje rovněž jako režim prominutí cla („duty remission“).
2. Vývozní zpracovatelské zóny (Export Processing Zones - EPZ)/zvláštní ekonomické zóny (Special Economic Zones - SEZ)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme - EOUS)
(31)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce se nenacházel v SEZS ani v EPZS. Spolupracující vyvážející výrobce však byl zřízen v rámci režimu EOUS a v průběhu období přezkumného šetření dostával napadnutelné subvence. Níže uvedený popis a posouzení se proto týká jen EOUS.
a) Právní základ
(32)
Detailní popis EOUS je uveden v kapitole 6 FTP 09-14 a v kapitole 6 HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(33)
S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, může být v rámci režimu EOUS zřízen jakýkoliv podnik, který se v zásadě zaváže vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb. Aby průmyslové podniky byly pro režim EOUS způsobilé, musí splnit podmínku minimální výše investic do fixních aktiv (10 milionů indických rupií).
c) Provádění v praxi
(34)
Podniky v režimu EOUS se mohou nacházet a mohou být zakládány kdekoli v Indii.
(35)
Žádost o status EOUS musí obsahovat informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaném množství výroby, předpokládané hodnotě vývozu, požadavcích na dovoz a požadavcích na domácí zdroje. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Dohoda o uznání společnosti v režimu EOUS platí pět let. Tato dohoda může být obnovena na další období.
(36)
Velmi důležitou povinností podniku v režimu EOUS, jak je stanovena v dokumentu FTP 09-14, je dosažení čistých devizových příjmů (dále jen „NFE“), tzn. že celková hodnota vývozu v referenčním období (5 let) musí být vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(37)
Podniky v režimu EOUS mají nárok na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných ke zhotovení, výrobě a zpracování, nebo v souvislosti s nimi;
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
iii)
vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřeného z místních zdrojů;
iv)
částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;
(38)
Podniky působící v rámci těchto režimů jsou pod celním dohledem v souladu s paragrafem 65 celního zákona.
(39)
Spolupracující vyvážející výrobce působil v režimu EOUS po dobu prvních čtyř měsíců období přezkumného šetření. Úřední listina o opuštění tohoto režimu byla vydána dne 6. února 2013. Tohoto režimu tedy tato společnost během období přezkumného šetření využila jen k dosažení vrácení centrální daně z prodeje. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený vyvážející výrobce nevyužil možnost osvobození od dovozního cla a spotřební daně u domácích nákupů a částečného vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností.
d) Závěry k režimu EOUS
(40)
Vrácení centrální daně z prodeje představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem státu, který by byl splatný, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým příjmem, a je tudíž poskytnutím výhody podniku v režimu EOUS ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože podnik zvýšil svou likviditu tím, že dosáhl vrácení centrální daně z prodeje. Subvence jsou ze zákona podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Vývozní zaměření podniku v režimu EOUS, jak je uvedeno v odstavci 6.1 dokumentu FTP 09-14, je nezbytnou podmínkou pro získání pobídek.
e) Výpočet výše subvence
(41)
Výše subvence byla vypočtena na základě výše vrácené centrální daně z prodeje zboží pořízeného z místních zdrojů v průběhu období přezkumného šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat vytvořený v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Takto získané subvenční rozpětí činilo 1,4 %.
3. Režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS)
(42)
Bylo potvrzeno, že režim DEPBS byl ukončen s účinkem ode dne 30. září 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
4. Režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
a) Právní základ
(43)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(44)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu EPCGS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
5. Režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
(45)
Bylo potvrzeno, že režim ITES byl zrušen v dubnu 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
6. Režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
a) Právní základ
(46)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.1.3.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.1 až 4.30 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(47)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu AAS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
7. Soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ (PSI) vlády státu Maháráštra
a) Právní základ
(48)
Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí státu, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným podnikům v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „Package Scheme of Incentives“ („PSI“). Od svého zavedení byl tento režim mnohokrát aktualizován a během období přezkumného šetření platily dva soubory pobídek: PSI 2007 (který platil do dubna 2013) a PSI 2013. Soubor pobídek PSI vlády státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž hlavní jsou tyto: i) vrácení místní spotřební daně/vstupní daně, ii) osvobození od daně z elektřiny, iii) osvobození od místní daně z prodeje nebo její odklad, iv) subvencování úroků pro nově založené podniky a v) některé příspěvky pro malé a střední podniky na modernizaci technologií. Šetřením bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce během období přezkumného šetření využil pouze podrežimu týkajícího se odkladu místní daně z prodeje (viz bod iii) výše), jenž má původ již v režimu PSI 2001, přičemž však nezaplacená daň z prodeje byla částečně splatná během období přezkumného šetření.
b) Způsobilost
(49)
Aby byly způsobilé, musí společnosti zásadně investovat v málo rozvinutých oblastech státu (které jsou podle svého hospodářského rozvoje rozděleny do různých kategorií, např. málo rozvinuté oblasti, méně rozvinuté oblasti, nejméně rozvinuté oblasti), a to buď založením nového průmyslového podniku, nebo rozsáhlým investováním kapitálu do rozšíření nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Hlavním kritériem pro stanovení výše pobídek je klasifikace oblasti, ve které se dotčený podnik nachází nebo bude nacházet, a velikost investice.
c) Provádění v praxi
(50)
V certifikátu způsobilosti vydaném vládou státu Maháráštra spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci je stanoveno, že společnost smí v rámci podrežimu odkladu daně z prodeje odložit úhradu státní daně z prodeje účtované z prodeje zboží této společnosti na domácím trhu.
d) Závěr
(51)
Podrežim odkladu daně z prodeje souboru pobídek vlády státu Maháráštra poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Prošetřovaný podrežim představuje finanční příspěvek vlády státu Maháráštra, protože tato úleva odkládá výběr příjmu státu Maháráštra, který by byl jinak splatný. Tento odklad společnost zvýhodňuje, protože zlepšuje její likviditu.
(52)
Podrežim je k dispozici pouze společnostem, které investovaly v určitých vymezených zeměpisných oblastech v rámci jurisdikce státu Maháráštra. Není přístupný společnostem sídlícím mimo tyto oblasti. Výše výhody se liší podle dotčené oblasti. Program je podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a odst. 3 základního nařízení specifický, a tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(53)
Částka státní daně z prodeje odložená v rámci režimu, jež byla stále splatná na konci období přezkumného šetření, se považuje za rovnocennou bezúročné půjčce ve stejné výši poskytnuté vládou státu Maháráštra. Výhoda pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce tak byla vypočtena na základě úroku ze srovnatelné komerční půjčky, který byl společností zaplacen během období průzkumného šetření.
(54)
Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla poté výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat společnosti během období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence nezávisí na vývozu a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.
(55)
Na základě výše uvedeného výše subvence, kterou společnost získala v tomto režimu, činí 1,1 %.
8. Režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
(56)
Bylo potvrzeno, že po změnách v režimu ECS (v červenci 2010 s ohledem na vývozní úvěry v INR a v květnu 2012 s ohledem na vývozní úvěry v cizí měně) přestaly preferenční úrokové sazby z vývozních úvěrů v rámci tohoto režimu v podstatě existovat, s výjimkou několika málo průmyslových odvětví. Jelikož dotčené odvětví chemického průmyslu se nenachází na seznamu odvětví, kterých se subvence úrokových sazeb během období přezkumného šetření týkaly, nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
9. Režim Focus Product (FPS)
a) Právní základ
(57)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.15 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.9 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(58)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FPS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
10. Režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
a) Právní základ
(59)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.2.1 až 4.2.7 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.31 až 4.36 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(60)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu DFIA během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
11. Režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
a) Právní základ
(61)
Podrobný popis režimu DDS je uveden v Pravidlech pro vracení cel a spotřebních daní a z roku 1995 ve znění pozdějších oznámení.
b) Způsobilost
(62)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Provádění v praxi
(63)
Způsobilý vývozce může zažádat o vrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navrácení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS u dotčeného výrobku činila během období přezkumného šetření 4 % hodnoty FOB.
(64)
Aby mohla společnost tohoto režimu využívat, musí vyvážet. Při zápisu údajů o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE) se uvede, že vývoz se uskutečňuje v rámci režimu DDS, a neodvolatelně se stanoví výše DDS. Poté, co přepravní společnost předloží obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovná s údaji na přepravním dokladu a zjistí, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro výplatu vráceného cla, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(65)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument lze předložit až po výplatě navraceného cla, indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(66)
Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(67)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navraceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem.
(68)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující indický vyvážející výrobce využil režim DDS poté, co opustil režim EOUS.
d) Závěry týkající se režimu DDS
(69)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, neboť má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(70)
Režim DDS je kromě toho ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(71)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(72)
Není zaveden systém ani postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A konečně má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří pořizují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiály, mají nárok na výhodu z DDS.
(73)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navráceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“, a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(74)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(75)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za vhodné stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření.
(76)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem v období přezkumného šetření 0,6 %.
12. Režim Focus Market Scheme (FMS)
a) Právní základ
(78)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.8 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(79)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FMS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
13. Režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
a) Právní základ
(80)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.16 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.10 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(81)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu SHIS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
14. Kapitálové injekce
(82)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nebyl příjemcem kapitálových injekcí od indické vlády ani regionálních vlád. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
15. Regionální režimy vlády státu Gudžarát
(83)
Bylo potvrzeno, že spolupracující vyvážející výrobce nemá společnosti ve spojení nebo výrobní závody ve státě Gudžarát. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné regionální režimy vlády státu Gudžarát dále analyzovat.
16. Výše napadnutelných subvencí
(84)
Výše napadnutelných subvencí zjištěných v průběhu období přezkumného šetření v souladu se základním nařízením činí u prošetřovaného vyvážejícího výrobce v hodnotovém vyjádření 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Režim
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nula
EPCGS (14)
nula
ITES
nula
AAS (14)
nula
PSI (regionální režim státu Maháráštra)
1,1
ECS (14)
nula
FPS (14)
nula
DFIA (14)
nula
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nula
SHIS (14)
nula
Kapitálové injekce
nula
Regionální režimy státu Gudžarát
nula
CELKEM
3,1
(85)
Na základě dostupných informací představoval spolupracující vyvážející výrobce v průběhu období přezkumného šetření větší část vývozu kyseliny sulfanilové z Indie do Unie. Žádné informace nenasvědčovaly tomu, že by výše případného subvencování ostatních vyvážejících výrobců byla nižší.
17. Pravděpodobnost pokračování nebo obnovení subvencování
(86)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude pokračovat nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(87)
Bylo zjištěno, že přestože je subvenční rozpětí zjištěné v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti nižší než rozpětí zjištěné v původním šetření a v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, byl spolupracující indický vývozce dotčeného výrobku nadále zvýhodněn napadnutelným subvencováním indickými úřady. Nic nenasvědčuje tomu, že režim DDS - tedy hlavní režim, který společnost v současnosti využívá poté, co opustila režim EOUS - bude v blízké budoucnosti ukončen. Za těchto podmínek je jasné, že vývozce dotčeného výrobku bude i v budoucnu dále dostávat napadnutelné subvence.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(88)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(89)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(90)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden vyvážející výrobce USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(91)
Šetřením bylo zjištěno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
100
422
187
52
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčené země na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
(92)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie (rozsah)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Zdroj: Eurostat.
(93)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(94)
Šetřením vyšlo najevo, že u cen účtovaných jediným spolupracujícím indickým vyvážejícím výrobcem nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobce v Unii. Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nelze zveřejnit přesný výsledek, lze nicméně uvést, že bylo zjištěno cenové podbízení v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(95)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii byla Komise požádána o výpočet možného cenového podbízení pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle těchto údajů nedošlo v souvislosti s tímto dovozem k cenovému podbízení, a zjištění 94. bodu odůvodnění jsou tak potvrzena.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(96)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z ČLR a USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíl dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrné ceny dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Objem dovozu z Číny (index)
100
77
14
1
Podíl čínského dovozu na trhu (index)
100
73
13
1
Průměrné ceny čínského dovozu (index)
100
92
104
164
Zdroj: Eurostat.
(97)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(98)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(99)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(100)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(101)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnoval přezkum pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(102)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než úroveň zaznamenaná na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(104)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(105)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(106)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 104. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2. Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(107)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(108)
Oproti úrovni zaznamenané na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(109)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období dominantní postavení na trhu Unie.
(110)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(111)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(112)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(113)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 103. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6. Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(115)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 112. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7. Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(116)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(117)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření.
(118)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8. Rozsah skutečného subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(119)
Jak bylo konstatováno v 84. bodě odůvodnění, rozsah subvenčního rozpětí nebyl významný, přestože byl vyšší než nepatrný.
(120)
S přihlédnutím ke zvýšení objemu prodeje, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího subvencování. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčené země, který byl v období přezkumného šetření velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(121)
Šetření prokázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Indie klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišla dotčená země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(122)
Jak je vysvětleno v 120. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst indickému dovozu.
(123)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(124)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 95., 105.-106. a 110.-111. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(125)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - není výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musí být pokryta dovozem.
(126)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(127)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(128)
Toto je kontext, ve kterém byl analyzován potenciální dopad indického dovozu na trh Unie a výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení za účelem vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(129)
Jak je uvedeno v 84.-85. a 87. bodě odůvodnění, dovoz kyseliny sulfanilové z Indie je nadále a pravděpodobně bude i v budoucnu zvýhodněn subvencováním.
(130)
Zjištění v rámci šetření zároveň ukazují na to, že přítomnost subvencovaného dovozu z Indie nepovede k obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie. Tato úvaha vychází z analýzy těchto faktorů:
-
volná kapacita v Indii;
-
cenová politika indických vývozců;
-
dopad výše subvencování na ceny;
-
sortiment.
a) Volná kapacita v Indii
(131)
Šetření nezjistilo existenci významné volné kapacity v Indii.
(132)
Výrobní odvětví Unie vzneslo proti tomuto zjištění námitku a zejména uvedlo, že indická volná kapacita pravděpodobně poroste v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu, což zvýší motivaci vyvážet.
(133)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že největší známý indický výrobce a vývozce kyseliny sulfanilové v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz (EOU), který je popsán v 39. bodě odůvodnění, neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že nepociťovala tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivou vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování současné či jakékoli budoucí volné kapacity indických výrobců do Unie.
b) Cenová politika indických vývozců
(134)
Pokud jde o cenovou politiku indických vývozců, bylo již v 94. a 95. bodě odůvodnění shledáno, že spolupracující vyvážející výrobce, ale i další indičtí výrobci prodávali za ceny, které během období přezkumného šetření neznamenaly cenové podbízení vůči cenové úrovni v Unii.
(135)
Výrobní odvětví Unie argumentovalo, že vývozní ceny společnosti Kokan vycházely z cenového závazku, a nebyly tudíž reprezentativní pro ostatní indické vyvážející výrobce. Komise poznamenává, že během posuzovaného období byly ceny společnosti Kokan výrazně nad minimální dovozní cenou (MIP) stanovenou v závazku. Pokud jde o ostatní indické vývozce, jejich průměrné vývozní ceny byly podle údajů Eurostatu během období přezkumného šetření ještě vyšší. To znamená, že ceny indických vývozců včetně Kokanu vycházely spíše ze situace na trhu, a nikoli z cenového závazku.
(136)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického dovozu se v průběhu posuzovaného období snížily o 8 % navzdory více než 40 % nárůstu cen hlavní suroviny (benzenu) během stejného období. Šetřením se zjistilo, že relativně vysoká cena kyseliny sulfanilové na trhu Unie vytvořila prostor pro pokles ceny, a to navzdory zvýšení ceny hlavní suroviny. Benzen je sice důležitou složkou nákladů, jím samotným ovšem nelze vysvětlit vývoj nákladů a cen výrobku, který je předmětem šetření. Šetřením bylo dále zjištěno, že ceny indického prodeje do Unie nebyly mimořádně nízké, neboť byly podobné indickým cenám vývozu do třetích zemí, který probíhal ve značných množstvích. Nebyl tedy zjištěn rozpor mezi vývojem ceny koncového výrobku (kyseliny sulfanilové) a vývojem ceny hlavní suroviny (benzenu), jak tvrdilo výrobní odvětví Unie.
(137)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického vývozu do třetích zemí, jmenovitě do Turecka, byly nižší než do EU. Komise konstatuje, že z údajů získaných od společnosti Kokan plyne, že jeho ceny do Turecka byly rovněž nad úrovní MIP a že jimi nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Objem vývozu společnosti Kokan do Turecka byl podobný objemu, na který se odvolává výrobní odvětví Unie ve svém argumentu, a tudíž zjištění týkající se Kokanu platí pro všechen indický dovoz do Turecka. Na základě výše uvedeného lze konstatovat, že dostupné údaje nepotvrzují údajnou rozdílnou cenovou politiku indických výrobců, pokud jde o vývoz do třetích zemí a vývoz do EU.
c) Dopad výše subvencování na ceny
(138)
Jak je uvedeno v 84. bodě odůvodnění, subvenční rozpětí zjištěné v období přezkumného šetření u spolupracujícího indického výrobce činilo 3,1 %. To dokládá pokračující klesající trend subvencování, který je pozorován od uložení původních vyrovnávacích opatření v roce 2002.
(139)
Tento pokles je ovlivněn nejen situací této konkrétní společnosti, ale také systémovými změnami indických subvenčních režimů. Jak je vyloženo v části C tohoto nařízení, některé režimy indická vláda zrušila a většinu zbývajících s ohledem na výhody pro podniky zredukovala. Pouze u jediného šetřeného režimu, a to DDS, byly podmínky způsobilosti a správní postupy zjednodušeny. Výsledkem bylo, že se společnost Kokan okamžitě přesunula do tohoto režimu. Využívání režimu DDS ovšem znamená nemožnost využívat většiny ostatních režimů (EOU, AAS, FPS, DFIA a FMS). Režim DDS má pro dotčený výrobek jasně stanovenou maximální úroveň subvencování: v období přezkumného šetření se rovnala 4 % vývozní hodnoty FOB a poté byla dále snížena na 3 % této hodnoty. Navzdory tomuto stropu na úroveň subvencování lze očekávat, že tento režim ostatní výrobci již začali nebo začnou využívat, poněvadž administrativní zátěž s tímto režimem spojená je nízká.
(140)
Komise tuto tendenci v posledních dvou letech zaregistrovala v několika jiných antisubvenčních šetřeních týkajících se Indie (16). Lze tedy vyvodit závěr, že zjištění týkající se Kokanu popsaná ve 139. bodě odůvodnění, lze extrapolovat na zbývající indické výrobce kyseliny sulfanilové.
(141)
S ohledem na výše uvedenou úroveň subvencování (odhad okolo 3 %, je-li DDS hlavním režimem) a na současnou úroveň cen vývozu z Indie, které již zahrnují subvence, se vyvozuje závěr, že tyto vývozní ceny by nepředstavovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i kdyby byla vyrovnávací opatření vůči Indii zrušena. Lze tedy vyvodit závěr, že vývoz z Indie, i kdyby byl subvencovaný, by nezpůsobil újmu výrobnímu odvětví Unie.
d) Sortiment
(142)
Spolupracující indický výrobce (představující významný podíl indického dovozu do Unie) prodával především kyselinu sulfanilovou technického stupně, kde mu konkuroval zejména dovoz z USA a Číny, poněvadž výrobní odvětví Unie kyselinu sulfanilovou technického stupně nevyrábělo. V podstatě veškerá kyselina sulfanilová, kterou společnost Kokan vyvezla do Turecka, a to ve významných množstvích, byla technického stupně.
(143)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že využití kyseliny sulfanilové technického a vyčištěného stupně se značně překrývá, a že si tedy oba stupně výrazně konkurují.
(144)
Přestože se uznává, že oba stupně lze považovat za jeden a týž výrobek, je důležité uvést, že šetřením bylo potvrzeno, že z praktického hlediska je jejich zaměnitelnost omezená. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli výraznému cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení. Proto je konstatováno, že kyselina sulfanilová technického stupně pocházející z Indie konkuruje zejména výrobkům z ČLR a USA.
8. Závěr o obnovení újmy
(145)
Vzhledem k zjištěním šetření uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že zrušením vyrovnávacích opatření vůči Indii pravděpodobně nedojde v krátkodobém až střednědobém horizontu k obnovení újmy.
E. ZÁJEM UNIE
(146)
Jelikož byl vyvozen závěr, že obnovení újmy není pravděpodobné, nebylo nutné stanovit zájem Unie.
F. UKONČENÍ VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
(147)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zrušit stávající vyrovnávací opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(148)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 18 základního nařízení, vyrovnávací opatření použitelná na kyselinu sulfanilovou pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(149)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise v návaznosti na žádost výrobce v Unii dovoz dotčeného výrobku sledovat. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(150)
Výbor zřízený podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Zrušuje se konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a ukončuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
2. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1347/2014,
annettu 17 päivänä joulukuuta 2014,
lopullisen tasoitustullin kumoamisesta Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1) ja erityisesti sen 14 ja 18 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti heinäkuussa 2002 asetuksella (EY) N:o 1338/2002 (2) käyttöön 7,1 prosentin suuruisen lopullisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’.
(2)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1339/2002 (3) käyttöön 21 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa ja 18,3 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa.
(3)
Komissio hyväksyi päätöksellä 2002/611/EY (4) Intiasta peräisin olevaan tuontiin kohdistuvien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osalta hintasitoumustarjouksen, jonka esitti intialainen vientiä harjoittava tuottaja Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd, jäljempänä ’Kokan’.
(4)
Komissio kumosi maaliskuussa 2004 päätöksellä 2004/255/EY (5) päätöksen 2002/611/EY, kun Kokan peruutti vapaaehtoisesti sitoumuksensa.
(5)
Komissio hyväksyi päätöksellä 2006/37/EY (6) polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osalta uuden hintasitoumustarjouksen, jonka Kokan esitti. Neuvoston asetuksia (EY) N:o 1338/2002 ja (EY) N:o 1339/2002 muutettiin tämän vuoksi neuvoston asetuksella (EY) N:o 123/2006 (7).
(6)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1000/2008 (8) käyttöön Kiinasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa polkumyyntitullit toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun perusteella. Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1010/2008 (9) käyttöön Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa lopullisen tasoitustullin ja muutti Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontia koskevan polkumyyntitullin tasoa toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun perusteella.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(7)
Julkaistuaan ilmoituksen (10) lopullisten tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä komissio on asetuksen (EY) N:o 597/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön. Pyynnön esitti CUF - Quimicos Industriais, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’ tai ’CUF’, joka on ainoa sulfaniilihapon tuottaja EU:ssa ja muodostaa siten 100 prosenttia unionin tuotannosta.
(8)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuen jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
3. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(9)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 16 päivänä lokakuuta 2013 perusasetuksen 18 artiklan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (11), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
4. Rinnakkaiset tutkimukset
(10)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä16 päivänä lokakuuta 2013 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (12) myös neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (13) 11 artiklan 2 kohdan mukaisen mm. Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
5. Tutkimus
5.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(11)
Tuetun tuonnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2010 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
5.2 Asianomaiset osapuolet
(12)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, vientiä harjoittaville tuottajille Intiassa, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(13)
Ainoalle unionin tuottajalle, joka oli ainoa kuulemista pyytänyt asianomainen osapuoli, annettiin tilaisuus tulla kuulluksi.
5.3 Otanta
(14)
Koska intialaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(15)
Komissio sai otantakyselyyn kaksi vastausta intialaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Tämän vuoksi otantaa ei tehty.
(16)
Yksi etuyhteydetön tuoja vastasi otantalomakkeeseen, mutta se ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta asianomaisesta maasta eikä toimittanut kyselylomakkeeseen vastausta. Tämän vuoksi otantaa ei tehty.
(17)
Koska unionin tuottajia on vain yksi, unionin tuottajiin ei sovellettu otantaa.
5.4 Tutkimus
(18)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko tuen ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Komissio lähetti kyselylomakkeet ainoalle unionin tuottajalle, kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle Intiassa, Intian viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä unionin käyttäjille.
(19)
Näistä kahdesta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta vain toinen toimitti täydellisen vastauksen. Kyseinen tuottaja edusti valtaosaa Intiasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(20)
Komissio myös järjesti kuulemisia Delhissä Intian viranomaisten, Maharashtran osavaltion viranomaisten, Gujaratin osavaltion viranomaisten ja Intian keskuspankin kanssa.
(21)
Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottaja:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugali.
b)
Vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Intia.
c)
Unionin käyttäjät:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Saksa
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugali
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Espanja.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(22)
Tarkasteltavana oleva tuote on sulfaniilihappo, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2921 42 00 (Taric-koodi 2921420060). Sulfaniilihappoa on olemassa kahta laatua, jotka määritetään niiden puhtausasteen mukaan: tekninen laatu ja puhdistettu laatu. Puhdistettua laatua pidetään joskus kaupan sulfaniilihapon suolana. Sulfaniilihappoa käytetään raaka-aineena optisten kirkasteiden, betonin lisäaineiden, elintarvikevärien ja erityisväriaineiden tuotannossa. Esiin tuotiin myös vähäinen käyttö lääketeollisuudessa. Kiistämättä sitä, että molemmilla laaduilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet, minkä vuoksi niitä pidetään yhtenä tuotteena, on kuitenkin tärkeää huomata, että tutkimuksessa vahvistettiin, että käytännössä korvattavuus on vähäistä. Erityisesti puhdistettua sulfaniilihappoa käyttävät käyttäjät voivat käyttää teknisen laadun sulfaniilihappoa vain, jos ne voivat puhdistaa sitä edelleen itse. Ne käyttäjät, jotka tarvitsevat tai suosivat teknisen laadun sulfaniilihappoa, voisivat teoriassa käyttää puhdistettua sulfaniilihappoa, mutta hintaeron (20-25 prosenttia) vuoksi tämä ei ole taloudellisesti järkevää.
(23)
Sulfaniilihappo on puhdas hyödyketuote, jonka fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ovat samat riippumatta siitä, mistä maasta se on peräisin. Tarkasteltavana olevalla tuotteella ja tuotteilla, joita intialainen vientiä harjoittava tuottaja valmistaa ja myy kotimarkkinoillaan ja kolmansiin maihin ja joita unionin tuottajat valmistavat ja myyvät unionin markkinoilla, on siis todettu olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja pääasiassa sama käyttötarkoitus, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. TUEN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Johdanto
(24)
Intialaisista vientiä harjoittavista tuottajista yhteistyössä toimi vain yksi. Koska muut tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä oli määritettävä käytettävissä olevien tietojen perusteella (yhteistyössä toimineen yrityksen - joka vastasi valtaosasta Intiasta unioniin suuntautuvasta viennistä - antamat vastaukset) ja Intian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella.
(25)
Komissio tutki tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty tukea:
-
Alkuperäisessä tutkimuksessa tutkitut tukijärjestelmät:
-
Koko maata koskevat järjestelmät:
a)
Vientiteollisuuden vapaa-alueiden järjestelmä (Export Processing Zones Scheme, EPZS)/Erityistalousalueiden järjestelmä (Special Economic Zones Scheme, SEZS)/Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOUS)
b)
Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
c)
Tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
d)
Tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES)
e)
Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)
-
Alueelliset järjestelmät:
f)
Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmä (Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra, PSI).
-
Tukijärjestelmät, joita ei tutkittu alkuperäisessä tutkimuksessa mutta tutkittiin ensimmäisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ja rinnakkaisessa välivaiheen tarkastelussa:
-
Koko maata koskevat järjestelmät:
g)
Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS).
-
Tukijärjestelmät, joita ei tutkittu alkuperäisessä tutkimuksessa eikä edellisissä tarkasteluissa:
-
Koko maata koskevat järjestelmät:
h)
Focus Product -järjestelmä (FPS)
i)
Tullittoman tuonnin lupajärjestelmä (Duty Free Import Authorisation, DFIA)
j)
Tullinpalautusjärjestelmä (Duty Drawback Scheme, DDS)
k)
Tärkeimmille markkinoille vientiä varten tarkoitettu järjestelmä (Focus Market Scheme, FMS)
l)
Tietyn statuksen haltijan kannustinosinko (Status Holder Incentive Scrip, SHIS)
m)
Pääomapanostus
-
Alueelliset järjestelmät:
n)
Gujaratin osavaltion alueelliset järjestelmät
(26)
Edellä a, b, c, e, h, i, k ja l alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalaissa Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa, jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tutkimuksen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon liittyvä ulkomaankauppa-asiakirja on ”Foreign Trade Policy 2009-2014”, jäljempänä ’FTP 09-14’. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät FTP 09-14 -asiakirjaan liittyviä menettelyjä käsikirjassa ”Handbook of Procedures, Volume I”, jäljempänä ’HOP I 09-14’. Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti.
(27)
Edellä d alakohdassa mainittu tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä perustuu vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain varainhoitolailla (Finance Act).
(28)
Maharashtran osavaltio hallinnoi f alakohdassa ja Gujaratin osavaltio n alakohdassa esitettyjä alueellisia järjestelmiä, jotka perustuvat Maharashtran teollisuus-, energia- ja työministeriön sekä Gujaratin teollisuus- ja kaivostoiminnan ministeriön päätöslauselmiin.
(29)
Edellä g alakohdassa mainittu vientiluottojärjestelmä perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A §:ään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, RBI) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa.
(30)
Luettelon j alakohdassa esitetty DDS-järjestelmä perustuu vuoden 1962 tullilain 75 §:ään, vuoden 1944 keskusvalmisteverolain (Central Excise Act) 37 §:ään, vuoden 1994 rahoituslain 93A ja 94 §:ään sekä vuonna 1995 annettuihin tullien, valmisteverojen ja palveluverojen palautusjärjestelmää koskeviin sääntöihin. Palautustasot julkaistaan säännöllisesti; tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sovelletut tasot olivat koko toimialaan sovellettavat tullinpalautustasot 2012-2013, jotka julkaistiin tiedonannossa nro 92/2012-Cus. (N.T.). Tullinpalautusjärjestelmästä (”duty drawback scheme”) käytetään myös nimitystä tullinperuutusjärjestelmä (”duty remission scheme”) FTP 09-14:n luvussa 4.
2. Vientiteollisuuden vapaa-alueiden (Export Processing Zones, EPZ)/Erityistalousalueiden (Special Economic Zones, SEZ)/Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOUS)
(31)
Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei kuulunut erityistalousalueiden järjestelmään eikä vientiteollisuuden vapaa-alueiden järjestelmään. Se kuului kuitenkin vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmään ja sai tasoitustoimenpiteiden alaista tukea tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Jäljempänä oleva kuvaus ja arviointi koskee siis vain EOU-järjestelmää.
a) Oikeusperusta
(32)
Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 09-14 -asiakirjan luvussa 6 ja HOP I 09-14 -käsikirjan luvussa 6.
b) Tukikelpoisuus
(33)
Kaikki yritykset, jotka periaatteessa sitoutuvat viemään koko tavara- tai palvelutuotantonsa - lukuun ottamatta yksinomaan kauppiaina toimivia yrityksiä - voidaan perustaa EOU-järjestelmän mukaisesti. Teollisuusyritysten on kuitenkin tehtävä tietty vähimmäismäärä investointeja käyttöomaisuuteen (10 miljoonaa Intian rupiaa) voidakseen saada tukea vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmästä.
c) Käytännön toteutus
(34)
Vientiin suuntautuneet yksiköt voivat sijaita eri puolilla ja niitä voidaan perustaa eri puolille Intiaa.
(35)
Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskevassa hakemuksessa on esitettävä tiedot muun muassa suunnitelluista tuotantomääristä, viennin arvioidusta arvosta, tuontitarpeista ja kotimarkkinahankintojen tarpeista seuraaviksi viideksi vuodeksi. Jos viranomaiset hyväksyvät yrityksen hakemuksen, yritykselle ilmoitetaan hyväksymisen edellytyksistä. Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskeva sopimus on voimassa viisi vuotta. Sopimus voidaan uusia useammaksi kaudeksi.
(36)
Olennaista kyseisille yksiköille on FTP 09-14 -asiakirjan velvoite, jonka mukaan niiden on saavutettava niin sanotut nettovaluutta-ansiot, eli viennin kokonaisarvon on viiden vuoden viitekautena oltava suurempi kuin tuontituotteiden kokonaisarvo.
(37)
Vientiin suuntautuneet yksiköt voivat saada seuraavia etuja:
i)
vapautus kaikenlaisten valmistukseen, tuotantoon tai käsittelyyn tarvittavien tai niiden yhteydessä käytettävien tavaroiden (myös tuotantohyödykkeiden, raaka-aineiden ja kulutustavaroiden) tuontitulleista;
ii)
vapautus kotimarkkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta;
iii)
paikallisilta markkinoilta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palauttaminen;
iv)
osittainen palautus kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista veroista.
(38)
Näiden järjestelmien mukaisesti toimivat yksiköt ovat tullivalvonnassa olevia yksikköjä tullilain 65 pykälän mukaisesti.
(39)
Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja toimi EOUS-järjestelmän nojalla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson neljän ensimmäisen kuukauden aikana. Virallinen kirje, joka koski järjestelmän mukaisesta tullivalvonnasta vapauttamista, on päivätty 6 päivänä helmikuuta 2013. Näin ollen yritys hyödynsi järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vain saadakseen palautusta valtion liikevaihtoverosta. Tutkimuksessa kävi ilmi, että asianomainen vientiä harjoittava tuottaja ei saanut etuuksia tuontitullien ja kotimaisten ostojen valmisteverojen vapautuksesta eikä osittaisia korvauksia kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista tulleista.
d) EOU-järjestelmää koskevat päätelmät
(40)
Palautus valtion liikevaihtoverosta on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua tukea. Valtio luopuu tulosta, joka kannettaisiin, jos järjestelmää ei sovellettaisi, mistä vientiin suuntautunut yksikkö sai etua perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sen maksuvalmius parani, kun se sai palautusta valtion liikevaihtoverosta. Tuki on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Vientiin suuntautuneen yksikön vientitavoite, joka esitetään FTP 09-14 -asiakirjan kohdassa 6.1, on etujen saamisen olennainen edellytys.
e) Tuen määrän laskeminen
(41)
Tuen määrä laskettiin paikallisesti hankituista tavaroista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla palautetun valtion liikevaihtoveron perusteella. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaisviennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Tukimarginaaliksi tuli täten 1,4 prosenttia.
3. Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
(42)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että tuontitullien hyvitysjärjestelmä oli lakkautettu 30 päivästä syyskuuta 2011 eli ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
4. Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
a) Oikeusperusta
(43)
EPCG-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 09-14 -asiakirjan kohdassa 5 ja HOP I 09-14 -käsikirjan kohdassa 5.
b) Havainnot
(44)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu saaneen mitään etuja EPCG-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
5. Tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES)
(45)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä oli lakkautettu huhtikuussa 2011 eli ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
6. Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)
a) Oikeusperusta
(46)
Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 09-14 -asiakirjan kohdissa 4.1.3.1-4.1.14 ja HOP I 09-14 -käsikirjan kohdissa 4.1-4.30.
b) Havainnot
(47)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu saaneen mitään etuja ennakkolupajärjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
7. Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmä (Package Scheme of Incentives, PSI)
a) Oikeusperusta
(48)
Kannustaakseen teollisuuden sijoittautumista osavaltion vähän kehittyneille alueille Maharashtran osavaltio on vuodesta 1964 myöntänyt kannustimia osavaltion kehittyville alueille perustettaville uusille yksiköille tai siellä jo sijaitsevien yksiköiden laajennuksille; kannustimet ovat osa järjestelmää, joka tunnetaan nimellä ”Package Scheme of Incentives”. Järjestelmää on muutettu monta kertaa sen käyttöönoton jälkeen, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voimassa oli kaksi järjestelmää: PSI 2007 (voimassa huhtikuuhun 2013) ja PSI 2013. Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmässä on useita alajärjestelmiä, joista tärkeimmät ovat seuraavat: i) paikallisveron palautus, ii) vapautus sähköverosta, iii) vapautus paikallisesta liikevaihtoverosta/paikallisen liikevaihtoveron lykkääminen, iv) uusien laitosten korkotuki ja v) apurahat pienille ja keskisuurille yrityksille teknologian päivittämistä varten. Tutkimuksessa kävi ilmi, että ainoa yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hyödyntämä alajärjestelmä oli liikevaihtoveron lykkääminen (edellä oleva iii alakohta), joka itse asiassa on peräisin PSI 2001 -järjestelmästä, mutta jäljellä oleva myyntivero oli edelleen maksettavana osittain tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
b) Tukikelpoisuus
(49)
Jotta yritys olisi tukikelpoinen, sen on investoitava osavaltion vähemmän kehittyneille alueille (jotka on luokiteltu taloudellisen kehitysasteen mukaan eri luokkiin, esim. vähän kehittynyt alue, vähemmän kehittynyt alue ja vähiten kehittynyt alue) joko perustamalla sinne uusi tuotantolaitos tai tekemällä suuria pääomainvestointeja olemassa olevan tuotantolaitoksen laajentamiseksi tai sen toiminnan monipuolistamiseksi. Tärkein peruste kannustimen määrää vahvistettaessa on sen alueen luokitus, jolla yritys sijaitsee tai jolle se aikoo sijoittautua, sekä investointien suuruus.
c) Käytännön toteutus
(50)
Maharashtran osavaltion yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle antamassa tukikelpoisuustodistuksessa todettiin, että yrityksellä oli liikevaihtoveron lykkäämistä koskevan alajärjestelmän nojalla lupa lykätä sen kotimarkkinamyynnistä perityn valtion liikevaihtoveron maksamista.
d) Päätelmät
(51)
Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmän liikevaihtoveron lykkäämistä koskevasta alajärjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea. Edellä esitetty alajärjestelmä on Maharashtran osavaltion viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu lykkää Maharashtran osavaltion muutoin saamien tulojen keruuta. Lisäksi lykkäämisestä koituu etua yritykselle, koska se lisää yrityksen maksuvalmiutta.
(52)
Tätä alajärjestelmää voivat käyttää ainoastaan yritykset, jotka ovat investoineet tietyille määritetyille maantieteellisille alueille, joilla Maharashtran osavaltiolla on lainkäyttövalta. Järjestelmää eivät voi hyödyntää näiden alueiden ulkopuolella sijaitsevat yritykset. Edun suuruus vaihtelee alueittain. Järjestelmä on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityinen ja mahdollistaa siten tasoitustoimenpiteet.
e) Tuen määrän laskeminen
(53)
Maksun lykkäämistä koskevassa järjestelyssä osavaltion liikevaihtoveron lykätyn määrän, joka oli vielä maksettavana tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla, katsotaan vastaavan Maharashtran osavaltion myöntämää samansuuruista korotonta lainaa. Näin ollen yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle koitunut etu on laskettu sen korkoprosentin perusteella, joka vastaavasta kaupallisesta lainasta olisi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pitänyt maksaa.
(54)
Tukien määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson koko yrityksen liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(55)
Edellä olevan perusteella yrityksen tämän järjestelyn puitteissa saaman tuen määrä on 1,1 prosenttia.
8. Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS)
(56)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että vientiluottojärjestelmän muutosten jälkeen (heinäkuussa 2010 rupiamääräisten ja toukokuussa 2012 valuuttamääräisten vientiluottojen osalta) järjestelmän mukaisia vientiluottojen edullisia korkoprosentteja ei enää esiintynyt, lukuun ottamatta muutamaa erityistä sektoria. Koska asianomaisen kemiansektorin ei havaittu olevan korkotukia saaneiden sektoreiden luettelossa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
9. Focus Product -järjestelmä (FPS)
a) Oikeusperusta
(57)
Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 09-14 -asiakirjan kohdassa 3.15 ja HOP I 09-14 -käsikirjan kohdassa 3.9.
b) Havainnot
(58)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu saaneen mitään etuja Focus Product -järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
10. Tullittoman tuonnin lupajärjestelmä (Duty Free Import Authorisation, DFIA)
a) Oikeusperusta
(59)
Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 09-14 -asiakirjan kohdissa 4.2.1-4.2.7 ja HOP I 09-14 -käsikirjan kohdissa 4.31-4.36.
b) Havainnot
(60)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu saaneen mitään etuja tullittoman tuonnin lupajärjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
11. Tullinpalautusjärjestelmä (Duty Drawback Scheme, DDS)
a) Oikeusperusta
(61)
Tullinpalautusjärjestelmän yksityiskohtainen kuvaus sisältyy vuoden 1995 tullien ja valmisteverojen palautusjärjestelmää koskeviin sääntöihin, sellaisina kuin ne ovat muutettuna myöhemmillä tiedonannoilla.
b) Tukikelpoisuus
(62)
Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät.
c) Käytännön toteutus
(63)
Tukikelpoinen viejä voi hakea palautuksia, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden FOB-arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset palautusprosenttiosuudet useille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Ne määritetään tuotteen valmistuksessa tuotantopanoksina käytettyjen materiaalien keskimääräisen määrän tai arvon ja tuotantopanoksista maksettujen keskimääräisten tullien perusteella. Niitä sovelletaan riippumatta siitä, onko tuontitulleja tosiasiallisesti maksettu. Tullinpalautusprosentti tarkasteltavana olevalle tuotteelle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 4 prosenttia FOB-arvosta.
(64)
Jotta yritys voi saada etuutta tästä järjestelmästä, sen on harjoitettava vientiä. Kun lähetystä koskevat yksityiskohtaiset tiedot syötetään tullin serverille (ICEGATE), tämä tarkoittaa, että vienti tapahtuu DDS-järjestelmän mukaisesti, ja DDS-summa vahvistetaan peruuttamattomasti. Kun varustamo on tehnyt yleisen vienti-ilmoituksen (Export General Manifest, EGM) ja tulli on verrannut asiakirjaa lähetysasiakirjaan ja hyväksynyt sen, kaikki palautussumman maksun hyväksymisen edellytykset täyttyvät ja se voidaan maksaa joko suoraan viejän pankkitilille tai sekkinä.
(65)
Viejän on esitettävä näyttö viennin toteutumisesta pankkitositteella (Bank Realisation Certificate, BRC). Asiakirja voidaan antaa sen jälkeen kun palautussumma on maksettu, mutta Intian viranomaiset perivät maksetun summan takaisin, jos viejä ei toimita BRC-tositetta annetussa määräajassa.
(66)
Palautussumma voidaan käyttää mihin tarkoitukseen hyvänsä.
(67)
Intian kirjanpitonormien mukaisesti tullinpalautussummat on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteella tulona.
(68)
Yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan havaittiin hyödyntäneen tullinpalautusjärjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sen jälkeen, kun se oli vapautettu EOUS-järjestelmän mukaisesta tullivalvonnasta.
d) DDS-järjestelmää koskevat päätelmät
(69)
DDS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullipalautuksessa on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, koska siinä Intian viranomaiset suorittavat varojen suoran siirron. Tullinpalautuksesta koituu myös etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.
(70)
Lisäksi DDS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista.
(71)
Tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen.
(72)
Käytössä ei ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DDS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että asianomainen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DDS-järjestelmän etuuksia.
(73)
Tämä vahvistetaan Intian viranomaisten yleiskirjeessä nro 24/2001, jossa selvästi todetaan, että tullinpalautusprosentti ei liity tosiasialliseen tuotantopanosten käyttötapaan eikä tietyn viejän tai yksittäisten lähetysten tuotantopanoksiin kohdistuneisiin tosiasiallisiin kustannuksiin, ja ohjeistetaan alueviranomaisia, että toimivaltaisten paikallislaitosten ei pitäisi vaatia mitään näyttöä tuoduista tai kotimarkkinoilta hankituista tuotantopanoksista maksetuista tulleista viejien esittämän palautushakemuksen yhteydessä.
(74)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että DSS on tasoitustoimenpiteiden alainen.
e) Tuen määrän laskeminen
(75)
Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaan tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todetaan koituneen tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis maksettava palautussumma, mikä on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta muun muassa käy ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä palautussumma. Edellä mainitun perusteella on asianmukaista pitää DDS-järjestelmästä saatua etua järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana saatujen palautusten summana.
(76)
Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihtoon (nimittäjä) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(77)
Edellä esitetyn perusteella tämän järjestelmän osalta yhteistyössä toimineelle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 0,6 prosenttia.
12. Tärkeimmille markkinoille vientiä varten tarkoitettu järjestelmä (Focus Market Scheme, FMS)
a) Oikeusperusta
(78)
Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 09-14 -asiakirjan kohdassa 3.14 ja HOP I 09-14 -käsikirjan kohdassa 3.8.
b) Havainnot
(79)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu saaneen mitään etuja FMS-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
13. Tietyn statuksen haltijan kannustinosinko (Status Holder Incentive Scrip, SHIS)
a) Oikeusperusta
(80)
Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 09-14 -asiakirjan kohdassa 3.16 ja HOP I 09-14 -käsikirjan kohdassa 3.10.
b) Havainnot
(81)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu saaneen mitään etuja SHIS-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
14. Pääomapanostus
(82)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu saaneen etua Intian keskus- tai alueviranomaisten pääomapanostuksista. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
15. Gujaratin osavaltion alueelliset järjestelmät
(83)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että yhteistyössä toimineella vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ole etuyhteydessä olevia yrityksiä tai tuotantolaitoksia Gujaratin osavaltiossa. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia Gujaratin osavaltion alueellisia järjestelmiä yksityiskohtaisemmin.
16. Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä
(84)
Perusasetuksen säännösten mukaisten, tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan osalta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla arvon perusteella ilmaistuna on 3,1 prosenttia.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Järjestelmä
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nolla
EPCGS (14)
nolla
ITES
nolla
AAS (14)
nolla
PSI (Maharashtran alueellinen järjestelmä)
1,1
ECS (14)
nolla
FPS (14)
nolla
DFIA (14)
nolla
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nolla
SHIS (14)
nolla
Pääomapanostus
nolla
Gujaratin alueelliset järjestelmät
nolla
YHTEENSÄ
3,1
(85)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja vastasi valtaosasta Intiasta unioniin suuntautuneesta sulfaniilihapon viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sellaisia tietoja ei ollut saatavilla, jotka olisivat osoittaneet, että muiden mahdollisten vientiä harjoittavien tuottajien tukitaso olisi ollut alhaisempi.
17. Tuen jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys
(86)
Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen tuen jatkumiseen.
(87)
Vaikka tukimarginaali toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana oli alempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja aiemmassa toimenpiteiden voimassaoloon päättymistä koskevassa tarkastelussa, yhteistyössä toimineen intialaisen tarkasteltavana olevan tuotteen viejän havaittiin saavan edelleen etua Intian viranomaisten antamista tasoitustoimenpiteiden alaisista tuista. Ei ole merkkejä siitä, että DDS-järjestelmä - yrityksen käyttämä tärkein järjestelmä sen jälkeen, kun se oli vapautettu EOUS-järjestelmän mukaisesta tullivalvonnasta - oltaisiin poistamassa käytöstä lähitulevaisuudessa. Näissä olosuhteissa on selvää, että tarkasteltavana olevan tuotteen viejä saa edelleen tasoitustoimenpiteiden alaista tukea tulevaisuudessakin.
D. VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonalan määritelmä
(88)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti unionissa yksi ainoa unionin tuottaja, jonka osuus unionin tuotannosta on näin ollen 100 prosenttia ja joka muodostaa unionin tuotannonalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
2. Unionin kulutus
(89)
Unionin kulutus määritettiin seuraavien perusteella:
-
unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen määrät,
-
Eurostatin ilmoittama sulfaniilihapon (Taric-taso) tuontimäärä unionin markkinoille.
(90)
Koska unionin tuotannonala muodostuu vain yhdestä tuottajasta ja Yhdysvalloissa on vain yksi vientiä harjoittava tuottaja, jäljempänä olevissa taulukoissa olevat tiedot on esitettävä indeksoituina, jotta suojataan liikesalaisuuden piiriin kuuluvia tietoja.
Taulukko 1
Kulutus unionin markkinoilla
Määrä (indeksi)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (2010 = 100)
100
106
106
114
Lähde: Eurostat ja kyselyvastaus
(91)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että sulfaniilihapon markkinat laajentuivat vähitellen tarkastelujaksolla ja kasvoivat 14 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun mennessä.
3. Tuonti asianomaisesta maasta
a) Tuonnin määrä ja markkinaosuus
Taulukko 2
Tuonti asianomaisesta maasta
Tuonnin määrä (indeksi)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intia
100
422
187
52
Lähde: Eurostat.
Taulukko 2 a
Tuonti asianomaisesta maasta
Tuonnin määrä (vaihteluvälit) (15)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intia
50-200
250-550
100-250
10-80
Lähde: Eurostat.
Taulukko 3
Asianomaisen maan markkinaosuus
Markkinaosuus (indeksi)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus
100
397
177
46
(92)
Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä taas väheni 48 prosenttia tarkastelujaksolla ja markkinaosuus pieneni 54 prosenttia samalla kaudella.
b) Tuontihinnat
Taulukko 4
Asianomaisesta maasta tuodun sulfaniilihapon keskimääräiset hinnat
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intiasta tulevan tuonnin hinnat (indeksi) (2010 = 100)
100
79
84
92
Lähde: Eurostat.
Taulukko 4 a
Asianomaisesta maasta tuodun sulfaniilihapon keskimääräiset hinnat
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intiasta tulevan tuonnin hinnat (vaihteluvälit)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Lähde: Eurostat.
(93)
Intiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen hinta laski 21 prosenttia vuonna 2011, minkä jälkeen se kohosi vähitellen mutta alitti edelleen vuoden 2010 hintatason 8 prosentilla.
c) Hinnan alittavuuden taso
(94)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että ainoan yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan veloittamat hinnat eivät alittaneet unionin tuottajan hintoja. Liikesalaisuuden piiriin kuuluvien tietojen suojaamiseksi tarkkaa tulosta ei voida paljastaa, mutta alittavuuden todettiin olevan - 20 - - 40 prosenttia.
(95)
Päätelmistä ilmoittamisen ja unionin tuottajan huomautusten jälkeen komissiota pyydettiin laskemaan muusta intialaisesta tuonnista hintojen mahdollinen alittavuus Eurostatin tietojen perusteella. Näiden tietojen perusteella kyseisen tuonnin osalta ei havaittu hintojen alittavuutta, minkä vuoksi 94 kappaleessa esitetyt havainnot voidaan vahvistaa.
4. Tuonti muista kolmansista maista
(96)
Kolmea vähäpätöistä liiketoimea lukuun ottamatta (vuosina 2010 ja 2011 Sveitsistä ja vuonna 2012 Malesiasta) kaikki sulfaniilihapon tuonti muista kolmansista maista tuli tarkastelujaksolla Kiinasta ja Yhdysvalloista.
Taulukko 5
Sulfaniilihapon tuonti muista kolmansista maista
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yhdysvalloista tulevan tuonnin määrä (indeksi)
100
267
253
299
Yhdysvalloista tulevan tuonnin markkinaosuus (indeksi)
100
180
171
188
Yhdysvalloista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat (indeksi)
100
95
101
102
Kiinasta tulevan tuonnin määrä (indeksi)
100
77
14
1
Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus (indeksi)
100
73
13
1
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat
100
92
104
164
Lähde: Eurostat.
(97)
Kiinasta tulevan sulfaniilihapon tuonnin määrä väheni 99 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä ja sen markkinaosuus pieneni myös 99 prosenttia samalla kaudella.
(98)
Kiinasta tuodun sulfaniilihapon keskimääräinen hinta laski vuonna 2011 hieman eli 8 prosenttia, minkä jälkeen suuntaus oli nouseva, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtui erittäin jyrkkä 64 prosentin kohoaminen.
(99)
Yhdysvalloista tulevan sulfaniilihapon tuonnin määrä (199 %) ja markkinaosuus (88 %) kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Koska unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana samalla kaudella, Yhdysvalloista tuleva tuonti valtasi kiinalaisilta ja intialaisilta viejiltä jääneet markkinat.
(100)
Yhdysvalloista tulevan tuonnin hinnat pysyivät kohtuullisen vakaalla tasolla ja olivat samaa luokkaa unionin tuottajan hintatason kanssa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Yhdysvalloista tulevassa tuonnissa ei esiintynyt hinnan alittavuutta.
5. Unionin tuotannonalan tilanne
(101)
Tutkittaessa vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(102)
Liikesalaisuuden piiriin kuuluvin tietojen suojaamiseksi ainoaa unionin tuottajaa koskevat tiedot täytyi esittää indeksoidussa muodossa.
5.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 6
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia) (indeksi)
100
87
99
107
Kapasiteetti (tonnia) (indeksi)
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste (indeksi)
100
87
99
107
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(103)
Unionin tuotannonalan tuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 7 prosenttia suurempi kuin tarkastelujakson alussa. Unionin tuotannonalan kapasiteetti säilyi ennallaan tarkastelujaksolla, minkä vuoksi kapasiteetin käyttöaste muuttui samalla tavoin kuin tuotanto eli kasvoi 7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(104)
On huomattava, että unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli tyydyttävällä tasolla tarkastelujaksolla, lukuun ottamatta vuotta 2011, ja se onnistui pääsemään optimaaliselle tasolle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(105)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala väitti, että koko tarkastelujakson aikana se saavutti kapasiteetin optimaalisen käyttöasteen vain tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä osoittaa, että toipuminen on edelleen hyvin tuoretta ja että tilanne on edelleen haavoittuva.
(106)
Komission mukaan tämä huomautus ei muuta 104 kappaleessa esitettyjä päätelmiä, jotka eivät ole millään tavalla ristiriidassa unionin tuotannonalan huomautusten kanssa.
5.2 Loppuvarastot
Taulukko 7
Loppuvaraston määrä
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia) (indeksi)
100
576
328
171
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(107)
Unionin tuotannonalan loppuvarastojen määrä kasvoi jyrkästi vuonna 2011, jonka jälkeen suuntaus oli laskeva, mutta määrä oli kuitenkin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen 71 prosenttia vuoden 2010 tasoa suurempi. Jos tarkastellaan tuotantomäärää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, loppuvarastojen määrä edustaa alle yhden kuukauden tuotantoa.
5.3 Myyntimäärät ja markkinaosuus
Taulukko 8
Myyntimäärä ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia) (indeksi)
100
70
97
104
Markkinaosuus (%) (indeksi)
100
66
92
92
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(108)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi 4 prosenttia verrattuna tarkastelujakson alun määrään. Vuonna 2011 oli erittäin jyrkkä pudotus, jonka jälkeen kasvu oli vakaata.
(109)
Markkinaosuuden kannalta unionin tuotannonalan tulosta voidaan pitää vakaana tarkastelujaksolla lukuun ottamatta vuotta 2011, jolloin unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni myynnin vähenemistä vastaavasti. Seuraavina vuosina myynnin ja markkinaosuuden suuntaus oli kasvava. Vaikka unionin tuottajan markkinaosuus pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman alle vuoden 2010 tason, on syytä huomata, että unionin tuotannonala pystyi silti saamaan osansa unionin kulutuksen kasvusta, ja sillä oli hallitseva asema unionin markkinoista koko tarkastelujakson ajan.
(110)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa unionin tuotannonala totesi, että sen markkinaosuus on erittäin epävakaa, koska sulfaniilihapon markkinat ovat hintaperusteiset, ja esitti esimerkkinä vuoden 2011, jolloin unionin tuotannonalan markkinaosuus romahti.
(111)
Tältä osin on korostettava, että vuonna 2011 tapahtunut markkinaosuuden menetys osui ajallisesti yhteen unionin tuottajan markkinasuuntauksen vastaisesti tekemän hinnankorotuksen kanssa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuontihinnat kaikista maista laskivat 5-20 prosenttia vuonna 2011. On myös syytä huomata, että käytettävissä olevien tilastotietojen mukaan unionin tuotannonalan menettämän markkinaosuuden valtasi pääasiassa yhdysvaltalainen tuoja.
5.4 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät
Taulukko 9
Myyntihinnat
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni) (indeksi)
100
109
108
112
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(112)
Unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla nousivat 12 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johtui pääraaka-aineen (aniliinin) kasvaneiden kustannusten siirtämisestä hintoihin.
5.5 Työllisyys ja tuottavuus
Taulukko 10
Työllisyys ja tuottavuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys (indeksi)
100
100
117
117
Työvoiman tuottavuus (indeksi)
100
88
85
91
Keskimääräiset työvoimakustannukset (indeksi)
100
105
102
116
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(113)
Työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna) kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 17 prosenttia. Keskimääräisten työvoimakustannusten suuntaus oli kasvava tarkastelujaksolla, ja kasvua oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 16 prosenttia vuoteen 2010 verrattuna. Koska tuotanto kasvoi vain 7 prosenttia (ks. 103 kappale), työvoiman tuottavuus aleni tarkastelujaksolla 9 prosenttia.
5.6 Kannattavuus
Taulukko 11
Kannattavuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus (indeksi)
100
96
20
65
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(114)
Unionin tuotannonalan kannattavuus samankaltaisen tuotteen osalta laski tarkastelujaksolla ja oli hieman alle unionin tuotannonalan ilmoittaman optimitason, mutta on tärkeää huomata, että kannattavuus pysyi silti positiivisena koko tarkastelujakson ajan.
(115)
Kannattavuuden lasku johtui pääasiassa keskimääräisten tuotantokustannusten noususta (20 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä), mitä myyntihintojen 12 prosentin kohoaminen ei voinut täysin kompensoida (ks. 112 kappale).
5.7 Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta
Taulukko 12
Investoinnit, investointien tuotto ja kassavirta
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit (indeksi)
-
100
133
57
Investointien tuotto (indeksi)
100
86
30
103
Kassavirta (indeksi)
100
116
68
82
(116)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala ei pystynyt tekemään investointeja vuonna 2010. Sulfaniilihappoon liittyvään liiketoimintaan tehdyt investoinnit pienenivät 43 prosenttia vuodesta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun; investointien absoluuttista määrää voidaan pitää alhaisena, ja ne liittyivät pääasiassa huoltotoimintaan. Nämä havainnot ovat johdonmukaisia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen investointien tuoton ja alhaisen kannattavuuden kanssa.
(117)
Investointien tuotto noudatteli tiiviisti kannattavuuden suuntausta vuosina 2011 ja 2012. Investointien tuotto kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja pääsi vuoden 2010 tasolle sen ansiosta, että kannattavuus parani vuodesta 2012 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle.
(118)
Kassavirta oli vaihteleva mutta pysyi positiivisena koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kassavirta supistui 18 prosenttia vuoden 2010 tasoon verrattuna. Unionin tuotannonala ei ilmoittanut pääomansaantiin liittyvistä vaikeuksista tarkastelujaksolla.
5.8 Tosiasiallisen tukimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta tuetusta tuonnista
(119)
Kuten 84 kappaleessa todettiin, tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittu tukimarginaali ei ollut merkittävä, vaikkakin se ylitti edelleen vähimmäistason.
(120)
Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan myyntimäärän ja -hintojen sekä kapasiteetin käyttöasteen kasvu, voidaan päätellä, että toimenpiteet ovat purreet ja että unionin tuotannonala on toipunut aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista tarkastelujakson aikana. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittiin joidenkin vahinkoindikaattoreiden, kuten kannattavuuden ja markkinaosuuden, vähäistä heikkenemistä, mutta tämän ei voida katsoa johtuvan asianomaisesta maasta tulevasta tuonnista, koska se oli erittäin vähäistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Negatiivisestikin kehittyneet vahinkoindikaattorit osoittavat silti edelleen, että unionin tuotannonalan tilanne on kestävä.
6. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(121)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta on pudonnut erittäin alhaiselle tasolle. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi melko vakaana, ja asianomaisen maan menettämät määrät korvautuivat Yhdysvalloista tulevalla tuonnilla unionin tuotannonalan hintatasoa vastaavilla hinnoilla. Unionin tuotannonala pystyi lisäämään myyntimääriään, korottamaan keskimääräisiä myyntihintojaan ja saavuttamaan lähes optimaalisen kapasiteetin käyttöasteen.
(122)
Unionin tuotannonalan markkinaosuuden ja kannattavuuden vähäisen laskun ei voida katsoa johtuneen Intiasta tulevasta tuonnista (ks. 120 kappale).
(123)
Sen vuoksi katsotaan, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(124)
Vaikka unionin tuotannonala esitti vahinkoanalyysistä joitakin havaintoja, joita on käsitelty 95, 105-106 ja 110-111 kappaleessa, se hyväksyi yleiset päätelmät, joiden mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei aiheutunut merkittävää vahinkoa.
7. Vahingon toistumisen todennäköisyys
(125)
Vahingon toistumisen todennäköisyyttä arvioitaessa on tärkeää tuoda esiin, että optimaalisellakaan kapasiteetin käyttöasteella - johon päästiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla - unionin tuotannonala ei pysty tyydyttämään koko unionin kulutusta, minkä vuoksi merkittävä osa unionin kulutuksesta on katettava tuonnilla.
(126)
Lisäksi unionin tuotannonala tuottaa vain puhdistettua sulfaniilihappoa, mikä tarkoittaa sitä, että teknisen laadun sulfaniilihappoa tuotannossaan suosivien käyttäjien on hyödynnettävä tuontia.
(127)
Unionin tuotannonalalla oli myös vakaa markkinaosuus, ja sillä oli myyntiä monille pitkäaikaisille asiakkaille. Tutkimuksessa kävi ilmi, että joidenkin käyttäjien osalta sulfaniilihapon toimittajien on läpäistävä tiukka ja kallis sertifiointi-/todennusprosessi, joka vaikeuttaa toimittajan vaihtamista.
(128)
Tähän liittyen Intiasta tulevan tuonnin mahdollista vaikutusta unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan analysoitiin perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jotta voitiin arvioida vahingon toistumisen todennäköisyys, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(129)
Intiasta tuotu sulfaniilihappo sai edelleen ja todennäköisesti saa jatkossakin etuja tuista, kuten 84-85 ja 87 kappaleessa todettiin.
(130)
Samaan aikaan tutkimuksen havainnot viittaavat siihen, että tuettu tuonti Intiasta ei johda unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. Tämä perustuu seuraavien tekijöiden analyysiin:
-
käyttämätön kapasiteetti Intiassa,
-
intialaisten viejien hinnoittelukäyttäytyminen,
-
tukien vaikutus hintoihin,
-
Intian tuotevalikoima.
a) Käyttämätön kapasiteetti Intiassa
(131)
Tutkimuksen mukaan Intiassa ei ollut merkittävää käyttämätöntä kapasiteettia.
(132)
Unionin tuotannonala kiisti tämän havainnon ja väitti, että Intian käyttämätön kapasiteetti todennäköisesti kasvaa, kun kiinalaisia tuotteita tulee lisää Intian markkinoille, mistä syystä kannustin vientiin kasvaa.
(133)
Tältä osin komissio huomauttaa, että suurin tiedossa oleva intialainen sulfaniilihapon tuottaja ja viejä hylkäsi vuonna 2013 vientiin suuntautuneen yksikön (EOU) asemansa (ks. 39 kappale), koska se aikoi lisätä myyntiään kotimarkkinoilla. EOU-järjestelmän ehdot olivat rajoittaneet voimakkaasti tätä myyntiä. Yritys vahvisti, että se ei kokenut painetta kiinalaisten kilpailijoiden taholta ja että sen arvion mukaan Intian markkinoilla on hyvät kehitysnäkymät. Sen vuoksi ei ole syytä olettaa, että intialaisten tuottajien nykyinen tai mahdollinen tuleva käyttämätön kapasiteetti suunnattaisiin unionin markkinoille sen vuoksi, että Intian markkinoille kohdistuu väitetysti painetta kiinalaisten taholta.
b) Intialaisten viejien hinnoittelukäyttäytyminen
(134)
Intialaisten viejien hinnoittelukäyttäytymisestä todettiin 94 ja 95 kappaleessa, että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja samoin kuin muut intialaiset viejät myivät hinnoilla, jotka eivät alittaneet unionin hintatasoja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(135)
Unionin tuotannonala väitti, että Kokanin vientihinnat perustuivat hintasitoumukseen, minkä vuoksi ne eivät olleet edustavia muiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Komissio muistuttaa, että tarkastelujaksolla Kokanin hinnat olivat merkittävästi korkeammat kuin sitoumuksessa asetettu vähimmäistuontihinta. Muiden intialaisten viejien keskimääräiset vientihinnat olivat Eurostatin tietojen mukaan vieläkin korkeammat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä tarkoittaa sitä, että intialaisten viejien, Kokan mukaan luettuna, hinnat perustuivat pikemminkin markkinatilanteeseen kuin hintasitoumukseen.
(136)
Unionin tuotannonala toi myös esiin, että Intiasta tulevan tuonnin hinnat laskivat 8 prosenttia tarkastelujaksolla siitä huolimatta, että tärkeimmän raaka-aineen (bentseenin) hinnat nousivat yli 40 prosenttia samalla kaudella. Tutkimuksessa kävi ilmi, että sulfaniilihapon suhteellisen korkea hintataso unionin markkinoilla salli hinnan alennuksen tärkeimmän raaka-aineen kustannusten noususta huolimatta. Vaikka bentseeni onkin tärkeä kustannustekijä, pelkästään se ei voi selittää tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kustannusten ja hintojen kehitystä. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että Intian myyntihinnat unioniin eivät olleet poikkeuksellisen alhaiset, koska ne olivat samanlaiset kuin Intian kolmansiin maihin suuntautuvan - määrältään merkittävän - viennin hinnat. Sen vuoksi lopputuotteen (sulfaniilihapon) ja tärkeimmän raaka-aineen (bentseenin) hintasuuntauksia, jotka unionin tuotannonala otti esiin, ei pidetä keskenään ristiriitaisina.
(137)
Unionin tuotannonala toi vielä esiin, että Intian vientihinnat kolmansiin maihin, esimerkiksi Turkkiin, olivat alemmat kuin EU:hun. Komissio toteaa, että Kokanin keräämät tiedot osoittivat, että sen Turkkiin suuntautuvan viennin hinnat olivat myös vähimmäistuontihintaa korkeammat eivätkä alittaneet unionin tuotannonalan hintoja. Kokanin Turkkiin suuntautuvan viennin määrä oli samaa luokkaa kuin se, mihin unionin tuotannonala perustaa väitteensä, minkä vuoksi Kokania koskevat päätelmät pätevät kaikkeen Intiasta Turkkiin suuntautuvaan vientiin. Edellä esitetyn perusteella intialaisten viejien väitetty erilainen hinnoittelukäyttäytyminen kolmansissa maissa verrattuna EU:hun ei saa tukea käytettävissä olevista tiedoista.
c) Tukien vaikutus hintoihin
(138)
Yhteistyössä toimineen intialaisen tuottajan tukimarginaali tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli siis 3,1 prosenttia (ks. 84 kappale). Tämä osoittaa tukien jatkuvasti alenevaa suuntausta siitä lähtien, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2002.
(139)
Se ei liity pelkästään tämän yksittäisen yrityksen tilanteeseen vaan perusteellisempiin muutoksiin Intian tukijärjestelmissä. Kuten tämän asetuksen C osassa selitetään, Intian viranomaiset hylkäsivät jotkin järjestelmistä, ja useimpien muiden tasoa alennettiin yrityksille koituvien etuuksien osalta. Vain yhden tutkitun järjestelmän, DDS:n, tapauksessa tukikelpoisuusehtoja ja hallinnollista menettelyä höllennettiin. Tämän seurauksena Kokan siirtyi välittömästi tähän järjestelmään. DDS-järjestelmän käyttö kuitenkin sulkee pois useimpien muiden järjestelmien (EOU, AAS, FPS, DFIA ja FMS) käytön. DDS-järjestelmässä on tarkasteltavana olevan tuotteen osalta selvä tuen enimmäistaso: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli 4 prosenttia FOB-vientiarvosta, ja se alennettiin myöhemmin 3 prosenttiin. Tästä tukitason rajoituksesta huolimatta voidaan odottaa, että myös muut tuottajat siirtyvät tai ovat jo siirtyneet tähän järjestelmään sen vähäisen hallinnollisen rasitteen ansiosta.
(140)
Komissio on jo havainnut tällaisen suuntauksen useissa muissa tukien vastaisissa tutkimuksissa Intiassa viimeisten kahden vuoden aikana (16). Näin ollen voidaan päätellä, että Kokania koskevat päätelmät (ks. 139 kappale) voidaan ekstrapoloida muihin sulfaniilihapon intialaisiin tuottajiin.
(141)
Kun otetaan huomioon edellä esitetty tuen taso (ennusteen mukaan noin 3 prosenttia, kun DDS on tärkein järjestelmä) ja Intian vientihintojen taso, johon tuet jo sisältyvät, voidaan päätellä, että nämä vientihinnat eivät alita unionin tuotannonalan hintoja siinäkään tapauksessa, että Intiaa koskevat tasoitustoimenpiteet poistettaisiin. Näin ollen voidaan päätellä, että Intiasta - jopa tuetusti - tapahtuva vienti ei aiheuta vahinkoa unionin tuotannonalalle.
d) Tuotevalikoima
(142)
Yhteistyössä toiminut intialainen tuottaja (joka edusti merkittävää osuutta intialaisesta viennistä unioniin) myi pääasiassa teknisen laadun sulfaniilihappoa, jossa se kilpaili ensisijaisesti Yhdysvalloista ja Kiinasta tulevan tuonnin kanssa, koska unionin tuotannonala ei tuottanut teknisen laadun sulfaniilihappoa. Lisäksi Kokanin Turkkiin suuntautunut sulfaniilihapon vienti, joka oli määrältään merkittävä, oli käytännössä kokonaan teknisen laadun sulfaniilihappoa.
(143)
Unionin tuotannonala väitti, että teknisen laadun ja puhdistettua sulfaniilihappoa käytetään erittäin paljon päällekkäin ja että niiden välillä on näin ollen merkittävää kilpailua.
(144)
Kiistämättä sitä, että molempia laatuja pidetään yhtenä tuotteena, on kuitenkin tärkeää huomata, että tutkimuksessa vahvistettiin, että käytännössä korvattavuus on vähäistä. Erityisesti käyttäjät, jotka tarvitsevat tai suosivat teknisen laadun sulfaniilihappoa, voisivat teoriassa käyttää puhdistettua sulfaniilihappoa, mutta suuren hintaeron (20-25 prosenttia) vuoksi tämä ei ole taloudellisesti järkevää. Sen vuoksi katsotaan, että intialaisten tuottajien teknisen laadun sulfaniilihapon myynti kilpailee pääasiassa kiinalaisten ja yhdysvaltalaisten tuotteiden kanssa.
8. Vahingon toistumista koskevat päätelmät
(145)
Edeltävissä kappaleissa selostettujen tutkimuksen havaintojen perusteella päätellään, että jos tasoitustoimenpiteet Intiaa vastaan kumotaan, vahingon toistuminen lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä ei ole todennäköistä.
E. UNIONIN ETU
(146)
Koska pääteltiin, että vahingon toistuminen ei ole todennäköistä, ei ollut tarpeen määrittää unionin etua.
F. TASOITUSTOIMENPITEIDEN PÄÄTTÄMINEN
(147)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella pidetään asianmukaisena, että Intiasta peräisin olevaan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavat tasoitustoimenpiteet kumotaan. Asianomaisille osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(148)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti voidaan todeta, että Intiasta peräisin olevaan sulfaniilihappoon sovellettavat tasoitustoimenpiteet olisi kumottava. Myös komission päätös, jolla hyväksytään Kokanin sulfaniilihapon tuonnissa voimassa oleva hintasitoumus, olisi kumottava.
(149)
Ottaen huomioon, että unionin tuotannonala on vasta hiljattain toipunut polkumyynnin vaikutuksista, komissio seuraa - unionin tuottajan pyynnön mukaisesti - tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia. Seuranta rajoittuu tämän asetuksen julkaisua seuraavien kahden vuoden ajanjaksolle.
(150)
Perusasetuksen 25 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Kumotaan lopullinen tasoitustulli Intiasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2921 42 00 (Taric-koodi 2921420060) kuuluvan sulfaniilihapon tuonnissa ja päätetään tätä tuontia koskeva menettely.
2. Kumotaan komission päätös 2006/37/EY, jolla hyväksytään yrityksen Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Intia) sulfaniilihapon tuonnissa voimassa oleva hintasitoumus.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 2014.